Knut+Hamsun

Bakgrunn
Knut Hamsun var en av Norges fremste romanforfattere, og er viktig både i 1890-tallets nyromantikk og i mellomkrigstidens mer realistiske romanlitteratur. Hamsuns fødested er vanligvis oppgitt å være Lom[1]. Ni år gammel flyttet han inn hos sin onkel. Onkelen var streng, sterkt religiøs og trangsynt, og Hamsun trivdes dårlig. Etter flere mislykkede rømningsforsøk flyttet han fra onkelen da han var 14 år gammel. Hamsun var mindre glad i skolen og i 1874 sluttet han, etter bare 252 skoledager. Han reiste til Lom og bodde hos sin gudfar som drev landhandel i Garmo. Her fikk han sin første erfaring som krambugutt. Deretter jobbet han som handelsbetjent, skomaker, skolelærer og veiarbeider. Etter å ha debutert med boken Den Gaadefulde[2], som ikke ble noen suksess, flyttet han til København. Han slo heller ikke igjennom her, og han flyttet derfor tilbake til Norge.

I 1888, mens han bodde i København, fikk han i novemberutgaven i tidsskriftet "Ny Jord" publisert første del av det som senere skulle bli romanen "Sult". Delen var publisert anonymt, og dermed oppsto det spekulasjoner om hvem som sto bak dette spektakulære produktet. Noen personer antydet at det kunne være Arne Garborg som skjulte seg bak teksten. Men noen dager senere kunne dagbladet avsløre at forfatteren var Knut Hamsun. Et drøyt år senere, i 1890, kom hele romanen ut, og Hamsun fikk sitt litterære gjennombrudd. Verket slo an, en jeg-roman med en hovedperson som sulter så det går gjennom marg og ben på leseren, men som ikke knekkes av sulten. Hamsuns støtte til Quisling og Hitler var offentlig og entydig. Hamsun støttet nazistene aktivt under okkupasjonen og skrev blant annet en berømt nekrolog over Hitler i Aftenposten 7. mai 1945. Det blir sagt at hvis Hamsun hadde vært 20 eller 30 år yngre ville saken ha vært klar: Forræderitiltale og årelang fengselsstraff. Hamsun slapp unna en slik tiltale, siden psykiatere ved Gaustad sykehus etter undersøkelser vinteren 1946 konkluderte med at han hadde ”varig svekkede sjelsevner”. I 1949 motbeviste han denne diagnose ved å utgi den snedige boken "Paa gjengrodde stier"(1949), som omhandler tiden han satt i husarrest og var til medisinsk observasjon.

Knut Hamsun fikk i 1920 Nobelprisen i litteratur for romanen Markens grøde (1917). Han hadde vært nominert for samme roman også i 1919, men da gikk prisen til sveitseren Carl Spittelers Olympischer Frühling (1906). I presentasjonstalen var Nobelkomiteens formann Harald Hjärne tydelig på at det var kun denne ene boken av forfatterskapet til Hamsun som var vurdert og funnet verdig til prisen.

Litteraturhistorisk periode
Hamsun var en viktig person i 1890-tallets nyromantikk og i mellomkrigstidens realistiske romanlitteratur. I tillegg kan romanen Sult anses som et pionerarbeid innen europeisk modernisme. I nyromantikken var ikke nødvendig at skildringen i naturen måtte være fra virkeligheten. Man prøvde å få beskrevet menneskets indre sjeleliv og den uberørte naturen. Knut Hamsun var en forfatter som var skjenket et langt liv fullt av hendelser og kjærlighet til den uberørte natur, men også hat mot teknologi og modernisering. Under Hamsun sin modernistiske periode, finner man flere typiske modernistiske temaer: fremmedfølelse, splittethet, eksistensiell tomhet og lengselen etter autentisk levemåte. Med andre ord legger forfatteren vekt på temaer som først og fremst gjelder menneskesjelen, eller menneskesinnet.

Sult
«Det var i den tid jeg gikk omkring og sultet i Kristiania,  denne forunderlige by som ingen forlater før han har fått merker av den ….» Handlingen i //Sult// foregår i Kristiania på slutten av 1800-tallet. Boka handler om en navnløs jeg-person som prøver å overleve ved å skrive artikler og noveller til aviser. Han lever i en liten rønne, i Kristiania der han sitter på sin skrivepult og skriver sine verk. Etter hvert som hans fantasi og skrivelyst begynner å svinne så får han problemer med både å betale husleien og få tak i noe å spise på. Så han blir kastet på dør, etter hvert som timene og dagene gikk ble han bare mer og mer sulten. Han hadde klart å finne ly i et blikkenslagerverksted der han sov om nettene. Han hadde vanskelig for å skrive med sulten pressende på, Men han prøvde så godt han kunne og skrive noe, men det var vanskelig når han var så sulten og ikke eide engang et sted å sove. Derfor gikk han til pantelåneren og pantet vesten sin og ga litt penger til en annen fattig person og kjøpte mat til seg selv.

Teksten blir fortalt gjennom en jeg-person noe som gjør at Hamsun lett kan skrive om hvordan denne personen føler seg, og hva personen tenker på. Det blir skildret hvordan sulten og angsten påvirker en person. Alt blir beskrevet nøyaktig og fullt av detaljerikt. Sulten blir gjentatt veldig mange ganger. Men sult trenger ikke nødvendigvis å bety at han beskriver sult etter mat. Det kan være sult etter kjærlighet, suksess og status. Det er gode skildringer av naturen, miljøet og omgivelsene jeg-personen er i, og ikke minst hvordan stemningen er. Romanen har ingen tydelig kronologi og ingen handlingsutvikling der leseren loses fram til en klar avslutning.

media type="custom" key="27635308" width="464" height="464" align="center"

Hamsun sine verk:

 * Fra det moderne Amerikas Aandsliv (1889) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Sult (1890) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Mysterier (1892) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Redaktør Lynge (1893) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Ny Jord (1893) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Pan (1894)[|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Ved Rigets Port (1895) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Livets Spil (1896) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Aftenrøde (1898) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Victoria (1898) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Munken Vendt (1902) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Dronning Tamara (1903) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * I Æventyrland (1903) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Sværmere (1904) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Det vilde kor (1904) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Under Høststjærnen (1906) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Benoni og Rosa (dobbeltroman) (1908) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * En vandrer spiller med Sordin (1909) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Den sidste Glæde (1912) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Børn av tiden (1913) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Segelfoss by 1 (1915) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Segelfoss by 2 (1915) Les førsteutgaven hos bokhylla
 * Markens Grøde (1917) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Konerne ved Vandposten (1920) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Siste Kapitel (1923) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Landstrykere (1927) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * August (1930) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Men Livet lever Del 1 (1933) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Men Livet lever Del 2 (1933) [|Les førsteutgaven hos b][|okhylla]
 * Ringen sluttet (1936) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]
 * Paa gjengrodde Stier (1949) [|Les førsteutgaven hos bokhylla]

Kildeliste:

 * []
 * []
 * []
 * []

[1] Fødested blir også påstått å være Vågå [2] Selv om //Den Gaadefulde// (1877) er Hamsuns første bokutgivelse, regner de aller fleste litteraturhistorikere //Sult// som hans «egentlige debut».