Bjørnstjerne+Bjørnson+*

==Bjørnstjerne Bjørnson (1832–1910)== Født 8. desember 1832 ved [|Tynset] i Hedemark (vokste opp i Romsdalen), død 26. april 1910 i Paris. Han var en prestesønn, dikter, forfatter, samfunnsdebattant og teaterpersonlighet i Norge, og en viktig person i utviklingen av det selvstendige Norge. Han ønsket at Norge skulle få et eget [|flagg], han skrev teksten til [|nasjonalsangen], og kalles oft for "landsfader". I dag er Bjørnson kanskje litt i skyggen av Ibsen, men Bjørnson var mer i rampelyset enn Ibsen i sin samtid. Bjørnson fikk[| nobelprisen i litteratur]i 1903, og er gravlagt i Æreslunden på [|Vår Frelsers gravlund] i Oslo.

Forfatterskap
Bjørnson er mest kjent for sine bondefortellinger, men skrev også dikt, skuespill, artikler, romaner, taler og over 30 000 brev. Bondefortelingene hans er realistiske, men peker fremover mot [|naturalismen]. De mest kjente bondefortellingene er "[|Synnøve Solbakken]", [|"Arne]" og "[|En glad Gut]". Disse fortellingene skildrer bondelivet på en realistisk måte som ikke er idyllisert, slik som var vanlig i romantikken. Faderen (//Småstykker//, 1860) er en novelle som skildrer bonden Tord, og hvordan det går med hans sønn. Novellen har også et dypere tema som sier at penger ikke er alt.

Noen av verkene hans er kun ment som underholdning, men de fleste har et samfunnskritisk innhold. Dette kan være temaer som etikk i arbeidslivet (som i "En fallit" og "Redaktøren"), kritikk mot kristendommen ("Over ævne"), og Samliv og kvinnesak ("En handske").

Litterært Bjørnson var inspirert av Henrik Wergeland, som var hans store forbilde: //«Wergeland var i vor Barndom vor eneste literære Kjærlighed og siden altid vor dybeste, og det var af ham, vi først lærte at elske Fædreland og Frihed, og det igjennem at elske ham.»//

//Desverre uten lyd!// media type="youtube" key="elvz9Q9h3QI?fs=1" height="344" width="419" align="right"

Bibliografi
//Romaner og fortellinger// //Skuespill// //Et utvalg enkeltdikt// [] (12.09.2010) [] (12.09.2010) //Grip teksten// (Lærebok vg3 2010)
 * Thrond || 1857 ||
 * Synnøve Solbakken || 1857 ||
 * Arne || 1859 ||
 * En glad Gut || 1860 ||
 * Faderen || 1861 ||
 * Jernbanen og Kirkegaarden || 1866 ||
 * Fiskerjenten || 1868 ||
 * Arnljot Gelline || 1870 ||
 * Brude-Slaatten || 1872 ||
 * Magnhild || 1877 ||
 * Kaptejn Mansana || 1879 ||
 * Støv || 1882 ||
 * Det flager i byen og på havnen || 1884 ||
 * På guds veje || 1889 ||
 * Mary || 1906 ||
 * Mellem Slagene || 1856 ||
 * Halte-Hulda || 1858 ||
 * Kong Sverre || 1861 ||
 * Sigurd Slembe || 1862 ||
 * Maria Stuart i Skottland || 1864 ||
 * De Nygifte || 1865 ||
 * Sigurd Jorsalfar || 1872 ||
 * En fallit || 1875 ||
 * Redaktøren || 1875 ||
 * Kongen || 1877 ||
 * Det ny system || 1878 ||
 * Leonarda || 1879 ||
 * En hanske || 1883 ||
 * Over ævne 1 || 1883 ||
 * Geografi og kærlighed || 1885 ||
 * Over ævne 2 || 1895 ||
 * Paul Lange og Tora Parsberg || 1898 ||
 * Laboremus || 1901 ||
 * På Storhove || 1902 ||
 * Daglannet || 1904 ||
 * Når den ny vin blomstrer || 1909 ||
 * Og Ræven laa under Birkerod (Ingrids vise; fra Synnøve Solbakken) || 1857 ||
 * Nu tak for Alt ifra vi var smaa (Synnøves sang; fra Synnøve Solbakken) || 1857 ||
 * Det ligger et Land || 1859 ||
 * Over de høie Fjælde (fra Arne) || 1859 ||
 * Ingerid Sletten (fra Arne) || 1859 ||
 * Herre, tag i din stærke Haand (fra Arne) || 1859 ||
 * Ja, vi ælsker dette Landet (første versjon; endelig versjon 1869) || 1859 ||
 * Elsk din Næste (fra En glad Gut) || 1860 ||
 * Løft dit Hoved du raske Gut (Øyvinds sang; fra En glad Gut) || 1860 ||
 * Bergliot || 1861 ||
 * Valg (Jeg vælger mig April) || 1866 ||
 * Norsk sjømannssang (Den norske sjømann er et gjænnombarket folkefærd) || 1868 ||
 * Lyt nu du ludende Sanger || 1868 ||
 * Gamle Heltberg || 1868 ||
 * Fremad || 1868 ||
 * Jeg vil værge mit land (fra Fiskerjænten) || 1868 ||
 * Jeg giver mit Digt til Vaaren (Petras sang; fra Fiskerjænten) || 1868 ||
 * Mit Følge (Jeg kjører frem gjennom Straalefryd) || 1869 ||
 * For de sårede || 1871 ||
 * Landkjænning (Og det var Olaf Tryggvason) || 1872 ||
 * Norrønafolket det vil fare (fra Sigurd Jorsalfar) || 1872 ||
 * Romsdalen (trykt 1890) || 1880 ||
 * Salme II (Ære det evige Foraar i Livet) || 1880 ||
 * Nytaarsrim til Rektor Steen || 1886 ||
 * Norge, Norge! || 1890 ||
 * Syng mig Hjæm || 1891 ||
 * Nils Henrik Abel || 1902 ||
 * Siste smærte || 1906 ||
 * Kantate for hundreårs-festen for Norges Vel || 1909 ||
 * Kilder:**
 * Norge, Norge! || 1890 ||
 * Syng mig Hjæm || 1891 ||
 * Nils Henrik Abel || 1902 ||
 * Siste smærte || 1906 ||
 * Kantate for hundreårs-festen for Norges Vel || 1909 ||
 * Kilder:**