gjøre+rede+for+et+bredt+register+av+språklige+virkemidler+og+forklare+hvilken+funksjon+de+harforklare+argumentasjonen+i+sakprosatekster

=
 Språklige virkemidler kan egentlig brukes i alle typer sjangre. Dette fordi det er viktig å ha språklige virkemidler i tekster. Man vil i man tilfeller bryte opp mønsteret litt og man skaper en tekst som er god og morsom å lese. Språklige virkemidler finnes altså overalt, men det er noen steder det finnes flere og mer språklige virkemidler enn andre. her er en liste over de sjangrene der språklige virkemidler er mest brukt: ======

** - Artikkel ** – for å kunne skrive en overbevisende artikkel må man kunne en del språklige virkemidler

=
** - retorisk analyse ** – en retorisk analyse går ut på å analysere en tekst og se etter språklige virkemidler og hvordan disse er brukt. Her er et eksempel [] ======

=
** - leserinnlegg ** – for å få fram sitt poeng så godt som mulig, bruker man en rekke språklige virkemidler i leserinnlegg. Her er et eksempel ======

=
** - kronikk ** – på samme måte som i leserinnlegg må man kunne få fram poenget sitt på en god måte i en kronikk. Her er et eksempel ======

=
** - reklame ** – reklamens jobb er å overbevise om at dets produkt er det beste. Den beste måten å få til dette på et språklige virkemidler. ======

=
 Her ser man egentlig at hele diktet er bygd opp av et språklig virkemiddel. I dette tilfelle da, metafor/allegori. Metaforer er ofte brukt i lyrikken, men også generelt i skjønnlitteratur. Men man har mye språklige bilder i sakprosa også. ======

=
 Språklige virkemidler er der vi overfører betydningen av et ord fra ett område til et annet. Språket vårt har mange slike bilder, både nye og gamle. Man har mange forkjellige språklige virkemidler, som: metafor, symbol, allegori(en tekst er bygd opp rundt metaforer, hele tingen er en metafor), personifisering, besjeling, klisje, allusjon, ironi, overdrivelse, underdrivelse etc. Det finnes altså mange slike språklige bilder. Alle er viktig for å skape en god og morsom tekst å lese. Har man med slike språklige bilder, får man teksten til å leve mye mer enn den ville gjort uten. ======  Her er en liste over de mest brukte språklige virkemidlene, disse er bra å kunne!  //**Hva?**// Ord/uttrykk brukt i overført betydning. En slags sammenligning. //**Eksempel:**// «Du er en blomst», «Skogens konge», «Gå på trynet». //**Formål:**// Forfatteren får sagt mye, med få ord.  //**Hva?**// Et ord er symbol for en annen betydning enn selve definisjonen av ordet. //**Eksempel:**// Duen(f.eks Den hellige ånd), slangen, veien, hjerte(f.eks kjærlighet). Eple i syndefallsfortellingen er noe mer enn bare et eple, det norske flagget er noe mer enn bare et tøystykke. //**Formål**// **:** Presentere en større betydning.  //**Hva?**// Fremstilling med overført betydning. Konkrete fenomener uttrykker abstrakte begreper. I dette tilfellet er det ikke enkeltord som utgjør et bilde, men hele teksten. //**Eksempel:**// //**Formål:**// Det du konkret skriver, er et bilde på noe annet. Leseren må tenke seg om og tolke.  //**Hva?**// Menneskelige egenskaper overføres til abstrakte begreper. //**Eksempel:**// «Tiden flyr», «Friheten er en venn», «Her går kristendom og sosialisme hånd i hånd». //**Formål:**// Variere språket, sammenligne.  //**Hva?**// Konkrete ting får menneskelige egenskaper, de får «sjel». //**Eksempel:**// «Seks gravemaskiner kom å spiste av skogene mine»(Fra diktet ”Landskap med gravemaskiner” (1954) - Rolf Jacobsen). Mange eventyr f.eks «Pannekaka». «Stjernene stirrer på meg». //**Formål:**// Variere språket, sammenligne. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// Et språklig virkemiddel som er brukt så mye at det har mistet «sin kraft». //**Eksempel:**// «Hvit som snø». «Flat som en pannekake». «Lynrask». «Kjempe spennende». //**Formål:**// Kan brukes med ironi for å uttrykke kritikk/gjøre narr av noe. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// Hentydning til en kjent tekst eller hendelse. Aller mest vanlig er det å bruke allusjoner til Bibelen. //**Eksempel:**//. [|Når forfattaren Lars Saabye Christensen til dømes skriv: "En ny dag lå foran meg, men jeg hadde ikke blanke ark og fargestifter", går han ut frå at lesaren kjenner til Alf Prøysens vise "Du skal få en dag i mårå".] Fritt fra Ibsen har vi: "På kjøretøyet skal storfolk kjennes" i en bilannonse. //**Formål:**// Referere til noe som leseren kjenner til. Kan ha humoristisk virkning, positiv effekt og gjør ofte at uttrykket får mer oppmerksomhet. **Øvrige språklige virkemidler:** <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// Setter ting på spissen og regner med at leseren forstår betydningen utifra sammenhengen./motsatt. //**Eksempel:**// «Jeg er så mett at jeg sprekker»/ «Du var ikke //helt// heldig med den der, gitt». //**Formål:**// Ofte brukt med humor og sarkasme for å latterliggjøre en situasjon, understreke en betydning osv. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// Å si det motsatte av det man mener. //**Eksempel:**// «Ja, her har du jobbet hardt», kan foreldrene si hvis du skulle rydde på rommet, og det fortsatt er rotete når de kommer for å sjekke. //**Formål:**// Understreker et poeng ved å vise til det motsatte. «Vennliggjør» kritikk. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// Gjentagelse kan være så mangt. Vi kan gjenta rytme, lyd, enkeltord, setninger og avsnitt. //**Eksempel:**// "Jeg kom, jeg så, jeg vant." (Julius Cæsar). "Saken er biff, saken er karbonade, saken er ertesuppe!" (Bjørge Lillelien, NRK) //**Formål:**// Gjentagelse kan fremheve, binde sammen, gjøre det lettere å huske og øke spenningen. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// Motsetning. Når to motsatte elementer settes opp mot hverandre. //**Eksempel:**// Kropp - sjel. Død - liv. Himmel - jord. Gud - djevel. Stor - liten. Rask - langsom. Sort – hvitt. Ektefellene Nora og Thorvald Helmer i Ibsens drama Et dukkehjem er for eksempel klare motsetninger på slutten av skuespillet. Nora har blitt voksen og vil stå på egne ben, mens Thorvald er svak og sårbar, og sier at han ikke kan greie seg uten henne. //**Formål:**// Forsterke og skape spenning. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// Uttrykk som gir inntrykk av å være selvmotsigende. //**Eksempel:**// «Evig eies kun det tapte». //**Formål:**// Skaper selvmotsigelse, nysgjerrighet hos leseren og uttrykker sannhet i en tilspisset form. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// Spørmål forfatteren stiller leseren, som en ikke ønsker svar på. //**Eksempel: «**// Hvem er vi?». «Hvordan er det mulig å alltid oppføre seg plettfritt?» //**Formål:**// Gjøre teksten interessant. Skape interesse hos leseren. Presisere interessante poeng. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">//**Hva?**// Ordene plasseres naturlig og i tilvendt rekkefølge med subjektet før verbalet, deretter andre påbyggingsledd. //**Eksempel:**// «Hun ville ikke gå på kino med ham i dag» blir til: « //Ham// ville hun ikke gå på kino med i dag». //**Formål:**// Øker dramatisk virkning i teksten og kan øke tempoet i teksten. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// En større del, enn ved allusjon, av en tekst fungerer som henvisning. //**Eksempel:**// Dette skjedde for at det ordet skulle oppfylles som er talt gjennom profeten: Si til Sions datter: Se, din konge kommer til deg, ydmyk, ridende på et esel, og på trekkdyrets fole. //**Formål:**// Kan øke forståelsen hos leseren, som ved et eksempel. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// Enderim, kryssrim, par-rim, alliterasjon og assonans. //**Eksempel:**// http://www.dagbladet.no/diktbasen/virkemidler/#Allusjon, //**Formål:**// Skape flyt, skape hukommelse hos leseren. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> //**Hva?**// En slags oppramsning. //**Eksempel:**// «Straks bondekona gav seg til å lokke på dyrene, begynte sauene, geitene, ungoksene, og alle kyrne å løpe mot fjøset for å få kveldsforet sitt». «Han har sett etter at vannkrana er stengt av, han har slokt lyset, han har stengt lagerdøra med to låser, han kan gå». (”Ulvehiet” Oskar Braaten) //**Formål:**// Kan være forsterkende, øker tempoet i en skildring og gjør at en får med flere begreper på en krotfattet måte.
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Metafor
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Symbol
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Allegori
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Personifisering
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Besjeling
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Klisjé
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Allusjon
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Overdrivelse/underdrivelse
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ironi
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Gjentagelser
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kontrast
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Paradoks
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Retoriske spørsmål
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Framflytting
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Intertekst
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Rim
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Oppregning/fortetting

=
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> Hvis man skal gjøre rede for språklige virkemidler burde man lese generelt en del først. Deretter burde man studere litt hvordan man bruker språklige virkemidler godt, dette kan gjøres ved å sette seg inn i hvilke virkemidler for eks en journalist bruker i sine innlegg på vg.no. Man burde også sette seg inn i hvordan de språklige virkemidlene har forandret seg og hvordan de brukes i dag og hvordan det ble brukt før. Man burde selvfølgelig også se på hvilke virkemidler vi har og hvordan man bruker de forskjellige i forhold til hverandre. Man må også se litt på funksjonen av disse språklige virkemidlene. Hvorfor bruker vi dem? Da kan man for eksempel bruke et eksempel fra en god norsk eller utenlandsk forfatter som bruker virkemidler bra. Da får de som skal lese/høre på et inntrykk av hvorfor dette er viktig, når kjente personer bruker de. ======

=
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> http://[|www.norsknettskole.no/fag/view.cgi?&link_id=0.9624.9633&session_id=0&spraak=bmhttp]// ======

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"> www.vgskole.net/teachers/norsk/spraak/virkemidler/
<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;"><span style="color: #000000; display: block; font-family: Lucida Grande; font-size: 9pt; font-style: normal; text-align: left;">http://www2.mh.is/norska/litt_om_spra.htm http://www.norsknettskole.no/fag/view.cgi?&link_id=0.9633&session_id=0 <span style="color: #000000; display: block; font-family: Lucida Grande; font-size: 9pt; font-style: normal; text-align: left;">http://www.dagbladet.no/diktbasen/virkemidler/ <span style="color: #000000; display: block; font-family: Lucida Grande; font-size: 9pt; font-style: normal; text-align: left;">http://arkiv.ndla.no/nn/norsk/laerestoff_norsk_/spraklege_verkemiddel/allusjon <span style="color: #000000; display: block; font-family: Lucida Grande; font-size: 9pt; font-style: normal; text-align: left;">http://1sthsnorskwiki.wikispaces.com/Overdrivelse-+og+underdrivelse <span style="color: #000000; display: block; font-family: Lucida Grande; font-size: 9pt; font-style: normal; text-align: left;">http://www.snl.no/allegori/litteratur <span style="color: #000000; display: block; font-family: Lucida Grande; font-size: 9pt; font-style: normal; text-align: left;">http://www.snl.no/paradoks <span style="color: #000000; display: block; font-family: Lucida Grande; font-size: 9pt; font-style: normal; text-align: left;">http://arkiv.ndla.no/norsk/laerestoff_norsk/spraklige_virkemidler

Jomisko, Moum og Texmo – Spenn, norsk for studieførebuande utdanningsprogram VG3 – Cappelen, side 167 og 185 [] (lastet ned 05.05.2010) [] (lastet ned 05.05.2010) [] (lastet ned 05.05.2010) [] (lastet ned 05.05.2010) [] (lastet ned 05.05.2010) [] (lastet ned 05.05.2010)