Jamstillingsvedtaket

=Jamstillingsvedtaket=


 * Jamstillingsvedtaket**, også kalt //sidestillingsvedtaket// eller //likestillingsvedta////ket// ble vedtatt av Stortinget den 12. mai 1885 med 78 venstrestemmer mot 31 høyrestemmer. Forslaget ble først lagt frem av den politiske venstresiden, de ville at "Folkemaalet" skulle likestilles med "Skriftsproget". Johan Sverdrup var formannen for Venstre og var den mest aktive når det gjaldt å få frem vedtaket. Det betød i praksis at de ønsket full likestilling mellom de to språkene landsmål og riksmål. Som følge av vedtaket ble det bestemt at alle lærere skulle kurses i landsmål slik at de hadde det rette grunnlaget for å undervise i dette skriftspråket. Stortinget lot være å ta stilling til Knud Knudsens eller Ivar Aasens arbeid for språket. Men etter hvert som Knudsens språk det mest vanlige, har vedtaket blitt sett på som en reisende hånd for nynorsk.

Dette vedtaket gjelder den dag i dag og likestiller bokmål og nynorsk. Offentlige apparater skal svare på den målformen man bruker og lærebøker skal utgis på begge skriftspråk til samme tid. I dag kan skolestyret velge om de vil bruke bokmål eller nynorsk, men hvis minst ti av foreldrene krever det, må skolen lage egne klasser for enten nynorsk eller bokmål.