Holbergs+episke+raptus

**Peder Paars - innledningen av Holdbergs episke raptus**
Det komisk-episke diktet //Peder Paars// (1719) var den første av de dansk-norske klassikerne, og markerer overgangen fra hans poetiske til hans episke raptus. Hittil hadde Holberg skrevet om rettsvitenskap, historie og fiologi, men det var i en krangel med juristen Anders Højer at han viste sine satiriske evner. Diktet var en briljant satire på datidens manerer, og nøt en uovertruffen suksess. På tross av dette virket det fornærmende på flere mektige mennesker som truet ham på livet, og dersom grev Danneskjold ikke hadde fortalt kongen om ham, ville Holbergs karriere blitt kortvarig. Følgelig brukte han de neste to årene på å skrive fem kortere, mer publik kumsvennlige, satirer Som Aeneiden og Odysseen, h andler fortellingen i //Peder Paars// om to menns reise og deres opplevelser underveis. Med andre ord er det en reisedagbok. Men i motsetning til antikkens epos er det ikke de trojanske heltene det dreier seg om, men en kremmer og hans butikkvenns reise fra Kalundborg til Århus. Peder Paars, fulgt av butikkvenn og skriver Peder Ruus, skal besøke Paars forlovede. Da hun arbeider i huset til byfogden i Århus, leier de en båt og krysser ikke Middelhavet, men drar ut på Kattegat. I motsetning til de episke heltene kjennetegnes ikke Peder av heroisme, men forblir den samme stakkarslige filisteren fra begynnelse til slutt. Det er den uungåelige sannheten. Diktet skildrer en stadig mangel, f.eks. mangelen på strømper. Med denne absurde mangelen, retter Holberg et kritisk blikk på bokstaveligheten ved antikkens tekster.

Gjennom satire retter Holberg, under pseudonymet Hans Mikkelsen, et kritisk blikk på forskjellige elementer ved antikken. I tillegg var det store diktet, fordelt utover tre bøker, gjennomsyret av kritikk av datidens samfunn. Selv om flere kvinnelige forfattere før ham hevdet det samme, bl.a. Leonora Christina, regnes Holberg som Danmark-Norges første feminist både i nasjonalt og europeisk perspektiv. Det oftest siterte, er følgende utdrag fra heltediktet om Peder Paars: Skal A, skiønt hun er viis, fordi hun er en Qvinde, Fordi hun gaaer med Skiørt, fordømmes til at spinde? Skal B, som er en Nar, en Drukkenbolt, et Faar , Strax Mester være, just for han med Buxer gaaer? (3, 1, 163). ||
 * ===Fordi hun er en Qvinde ===

I analysene sine av kvinnediskriminering rettet han at skarpt blikk mot det samfunns-skapte, og forvekslet ikke dette med det naturbestemte, ei heller med det som er bestemt av en overnaturlig Gud. Dessuten var han tidlig ute med kritikk av slaveriet. Dette antyder Holbergs orginalitet, og ikke minst selvstendighet, som konsekvent naturrettstenker. Han var en svært tidlig feminist, og skilte seg slik fra ledende naturrettstenkere som Grotius og Pufendorf. Også i //Niels Klim//s underjordiske reise, kommer Holberg fram som en kritisk teoretiker.

media type="custom" key="21990796" width="40" height="40"[|http://w] [|ebcache.googleusercontent.com/search?q=cache:OsHiJE8AHEUJ:www.daria.no/skole/%3Ftekst%3D2530+&cd=4&hl=no&ct=clnk&gl=no] []

**Niels Klims reise til den underjordiske verden**
Et annet verk som hører til under Holbergs episke raptus, heter «Niels Klims reise til den underjordiske verden». Dette verket ble gitt ut i 1741, og er Holbergs eneste roman. Ved å gi ut dette verket mottok Ludvig Holberg æren av å gi ut Danmark-Norges første science fiction-roman. Romanen handler om en ung mann ved navn Niels Klim. Etter å ha tatt eksamen på universitetet i København returnerer han til sin hjemby Bergen. Han har studert naturvitenskap, og derfor utforsker han ulike naturfenomener. En dag utforsker han en fjellhule i utkanten av Bergen. Mens han utforsker denne hulen snubler han og faller ned i hulen, som er inngangen til den underjordiske verden. Niels Klim havner da på planeten Nazar, som er en planet befolket av treskikkelser. På sin reise gjennom denne verden møter h an på mange forskjellige samfunn. Det første samfunnet han møter på er et samfunn som står i kontrast til det samfunnet Klim kommer fra. Her har kvinner og menn like rettigheter, det finnes ingen adelige eller kongelige, alle kriminelle får straffen de fortjener og alle oppdras uten religion eller ritualer. Når Niels Klim kritiserer dette samfunnet ved å mene at kvinner ikke skal ha alle de rettighetene som menn har blir han forvist. Senere møter han andre samfunn som skiller seg fra hans eget. I disse samfunnene får han oppleve hvordan det er å være alt fra slave til keiser. Vi får et innblikk i hvordan en fra datidens verden blir mottatt i forskjellige statsformer, og her bruker Ludvig Holberg verket sitt til å skildre både rettferdige og urettferdige styreformer. I denne romanen kritiserer Holberg diverse temaer i datidens samfunn, blant annet religion, kjønnsroller og klasseskille. Holberg visste at om han ga ut dette verket i Danmark-Norge ville det blitt utsatt for grov sensurering. Det var fordi Pietismen, som er nettopp det Holberg kritiserer i verket, sto sterkt i Danmark-Norge på den tiden. Derfor valgte han å gi det ut i Tyskland i stedet. På denne måten kunne han kritisere prestefolk og adelsmenn uten å bli sensurert. I tillegg skrev han romanen på latin, et språk som mange europeere på den tiden mestret. Ved å skrive på latin ville det også være lettere for Holberg å nå det europeiske publikumet, fordi han henviste ofte til bibelske sitater. Ludvig Holberg gjorde stor suksess med Niels Klim, og verket ble oversatt til flere europeiske språk. Mange mener at dette verket var det som Ludvig Holberg virkelig slo igjennom med i Europa.

**Holdbergs episke raptus**


Ludvig Holberg skrev episke tekster. En episk tekst har en skjult eller åpenlys forteller som har et ståsted i forhold til det som skjer i fortellingen. Han ville altså fortelle hva han mente om aktuelle problemstillinger i samfunnet.

Mye av det Holberg ga ut var selv-sensurert for han kunne nemlig ikke kritisere hvem han ville. Men allikevel ligger det en skjult samfunnskritikk i mange av komediene hans. I Erasmus Montansus kan vi se en kritikk av universite tet i København, og hva samtiden mente var nyttig kunnskap. I "Jeppe på Berget", en annen av Holbergs kjente komedier, ligger det en skjult kritikk av samfunnsforholdene og adelens posisjon. Den danske kongen, Kristian 6., var sterkt påvirket av pietismen. Han stengte teatret i København, fordi pietistene mente at forlystelse var noe syndig.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Det har av og til vært spekulert over om Holberg var radikal eller konservativ. Det er imidlertidig svært usikkert å knytte han opp mot en av retningene da han levde på 1700-tallet. For ham var måtehold og fornuft retningslinjer for hvordan en skulle tenke og handle, og det opplyste eneveldet var for ham en ideell styreform.

<span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Dikterne i "Det norske Selskap" følte seg spesielt forpliktet av den klassiske arv etter Holberg. Men også senere diktere har mottatt sterke inntrykk av hans verk. De tydeligste er sporene i Vinjes journalistikk og i Ibsens drama, spesielt i "Peer Gynt". Foruten å være den første moderne dikter i Norge, fikk også Holberg mye å si for den diktningen som kom etter ham.