Skafte+Toroddsson+lovseiingsmann

Skapti Þoroddson logsegjandi

 * **Eintal:** ||  ||   || **Fleirtal:** ||   ||   ||
 * Nominativ: || Skapti || + i || Nominativ: || Skaptr || + r ||
 * Genitiv: || Skapta || + a || Genitiv: || Skapta || + a ||
 * Dativ: || Skapta || + a || Dativ: || Skaptum || + um ||
 * Akkusativ: || Skapta || + a || Akkusativ: || Skaptr || + r ||

Skafte Toroddsson (født rundt 955 og død 1030) var en islandsk lovsigemann og [|skald]. Han var sønn av Torodd den spake Eivindsson og Rannveig, og sammen bodde de på gården Hjalle i Ølfus på det sørvestre Island. Skafte skal ha vært en dyktig skald, og han har blant annet diktet kvad om Olav Haraldssons død. Da Skafte var yngre, var han hirdskald hos Håkon Jarl i Norge, men ingen av disse kvadene er bevart. Som lovsigemann var han den høyeste ombudsmannen på Island i fristatstiden (930-1262), og skulle framsi alle landets rettsregler på Alltinget. Dermed hadde han mye innflytelse rettsutviklingen. Skafte var lovsigemann fra år 1004 og helt fram til han døde, i en lengre periode enn noen før eller etter han.



Lovsigemannen Skafte opptrer flere ganger i //Soga om Gunnlaug Ormstunge//. Da Ravn hadde bestemt seg for å fri til Helga, dro han til Alltinget for å møte Skafte. Han spurte om han kunne hjelpe han med friermålet til Helga den fagre, datteren til Torstein Egilsson. Helga allerede var lovet bort til Gunnlaug Ormstunge, men i følge Ravn var avtalefristen mellom Torstein og Gunnlaug gått ut. Dessuten mente han at Gunnlaugs hovmod nå var altfor stort til at han skulle bry seg. Skafte og Ravn dro sammen med flere menn til Torstein Egilsson, der Skafte spurte om Ravn kunne få Helga. Torstein forklarte at høsten ennå ikke var kommet, og at Gunnlaug fortsatt kunne rekke å komme tilbake innen sommeren. Skafte og Ravn skilte lag, men møttes igjen da Gunnlaug viste seg å ikke returnere til sommeren. Skafte prøvde igjen å overtale Torstein til å ta imot friermålet, og etter å ha snakket med Gunnlaugs far Illuge, bestemte han seg for å akseptere det.

Ettersom Helga egentlig ville være med Gunnlaug, hadde verken hun eller Ravn noe glede av ekteskapet. En dag dro mange mennesker til Alltinget, inkludert Skafte og Gunnlaug. Gunnlaug etterlyste Ravn blant forsamlingen, som svarte at han var tilstede. Deretter bad han Ravn [|holmgang], på grunn av fiendskapen som hadde vært mellom dem siden Ravn tok Helga til kone. Denne skulle finne sted på Øksaråholmen tre dager senere. Med Gunnlaug fulgte Illuge og mange mann, men Ravn hadde kun med seg Skafte Lovsigemann, faren og vennene hans. I Holmgangen ble Ravn våpenløs og Gunnlaug såret, og da kampen oppildnet, ble de skilt av Illuge. De bestemte seg for å møtes igjen til holmgang senere på et sted der de ikke kunne bli skilt.

Med innføringen av kristendommen rundt 1000-tallet, ble holmgang avskaffet. Da utsendinger fra Olav Tryggvason fikk kristendom vedtatt på Alltinget, måtte landet tilpasse lovene etter religionen. Avgjørelsen om avskaffelse av holmgang ble tatt med Skafte Toroddsson som lovsigemann på Alltinget. Dette skjedde bare to dager etter Ravn og Gunnlaugs holmgang på Island, i år 1006, som for øvrig ble landets siste. Dette førte til at Gunnlaug og Ravn ble nødt til å dra til Norge for å gjennomføre holmgangen. Under kampen døde Ravn en æreløs død etter å ha sveket Gunnlaug, men Gunnlaug klarte seg på hesten ned til Levanger før han også døde av skadene.



//Soga om Gunnlaug Ormstunge,// Oversatt av Jakob Fjalestad, Oslo Aschehoug 2007. @https://snl.no/Islands_historie @https://snl.no/lovsigemann @https://snl.no/Skafte_Toroddsson []
 * KILDER:**