Bjørnstjerne+Bjørnson

Bjørnstjerne Martinius Bjørnson (1832-1910) ble født i Kvikne, Norge, 8. desember 1832 og døde 26. april 1910 i Paris, Frankrike 77 år gammel.

Bjørnstjerne Bjørnson er en av norges aller største diktere. I tillegg var han en samfunnsdebattant, redaktør, folketaler og en teaterpersonlighet. Han er mest kjent for å ha skrevet den norske nasjonalsangen "Ja, vi elsker dette landet", men han er også kjent for bondefortellingene Synnøve Solbakken (1857), Arne (1859) og Faderen (1860). Han er også kjent for å være riksmålsforbundets grunnlegger, og han var en av de fire store i norsk litteratur sammen med Henrik Ibsen, Alexander Kielland og Jonas Lie.Han fikk nobelprisen i litteratur for sitt samlede forfatterskap i 1903.Bjørnson skrev i i perioden mellom romantikken og realismen og i det moderne gjennombruddet.

Bjørnsons bondefortellinger var klassiske for mellomtiden mellom romantikken og realismen. Da skrev han om de romantiske temaene og i de romantiske omgivelsene, men alt ble skrevet i et mer realistisk og mindre rosenrødt syn. Bjørnson var sammen med de fire store, en av de som fikk det moderne gjennombruddet gjennom i Norge. Da ble det skrevet mer samtidsdramaer hvor samtidens problemer ble diskutert i tekstene.

Biografi
Bjørnstjerne Bjørnson ble født 8. desember 1832 på Bjørgan prestegård i Kvikne. Foreldrene var Inger Elise og presten Peder Bjørnson. Da Bjørnstjerne Bjørnson var 5 år gammel flyttet familien til Nesset i Romsdal, hvor han tilbragte resten av sin barndom. Han gikk på skole i Molde, hvor han utviklet et politisk engasjement og en kjærlighet til skriving. I 1850 flyttet han til Christiania for å fortsette studiene sine. Her møtte han andre som skulle bli store forfattere, sånn som Henrik Ibsen og Jonas Lie. Han skrev sin første artikkel som 16 åring, ”Frihedens Tale til Moldenserne”.

 Han tok artium i 1852, men forlot studiene etter kort tid for å bli en dikter. Han kom med sin første bondefortelling, Synnøve Solbakken, i 1857. Han flyttet samme året til Bergen hvor han overtok som teatersjef ved "Det Norske Teater" etter Ibsen. Her satte han opp sine egne og Ibsens skuespill, men også Shakespeare, Goethe og andre franske dramatikere. Alt dette påviket hans senere dramatiske arbeid. Han reiste så til København og videre til Roma hvor han opplevde den italienske frigjøringskampen, noe som blir synliggjort i teaterstykket "Kong Sverre" (1861). Ideer fra den italienske frigjøringskampen påvirket mange av hans senere verker. Han kom tilbake til Norge etter opphold i Frankrike og Tyskland i 1863. I 1865 ble han teatersjef for Christiania teater (1865-1867). I 1870 var han en ivrig forkjemper for den norske nasjonaldagen, og han var en nøkkelspiller for å få det første barnetoget arrangert. I løpet av 1880-årene brøt Bjørnson med kristendommen, men han gikk ikke inn i en ateistisk nihilisme. Han adopterte istedenfor et positivistisk syn.

I de siste årene av sitt liv skrev han hovedsakelig artikler, og annet sakprosa. Han fikk i 1903 nobelprisen i litteratur. På tross av at han fikk nobelprisen klarte ingen av hans siste verker å måle seg med resten av han karriere, men han var en aktiv skribent helt til han døde.

Faderen (//Småstykker//, 1860)
"Faderen", er en novelle og en av Bjørnsons bondefortellinger. Handlingen er satt i et bondesamfunn på 1800-tallet. Disse samfunnene var preget av et sterkt hierarki der storbonden er på topp. "Faderen" handler om en storbonde som besøker en prest på vegne av sin sønn. Anledningene han besøker presten er dåp, konfirmasjon og et bryllup. I tillegg besøker han presten etter sønnen er død. Det som er gjennomgående på de første besøkene er at han krever at alt skal være et hakk bedre for sønnen hans enn for alle andre. Under dåpen har han de mest eminente personene som faddere og han ønsker at sønnen hans skal døpes når ingen andre skal. Presten tar å spør han om det er noe mer han ønsker for sønnen. Han svarer nei. Presten sier da ""enda dog dette", sa han og gikk like bort til Tord, tok hans hånd og så ham inn i øynene: "Give Gud, at barnet må bli deg til velsignelse!" Når sønnen skal konfirmeres, vil han ikke betale hvis sønnen ikke får være nummer 1. Til sist betaler han ekstra for at bryllupet, mellom sønnen og byens rikeste jente, skal være eksepsjonelt. Sønnen dør kort tid etter. Faren drar et år senere tilbake til presten. Denne gangen har han solgt gåren sin og ønsker og donere halvparten til de fattige i sønnens navn. Presten sier da: "Nu tenker jeg, at sønnen din endelig er blitt deg til velsignelse".

Novellen har høydepunktet og vendepunktet når sønnen dør. Da går også faren fra en statisk rollefigur til en dynamisk en. Gjennom de første besøkene var han alltid den samme, men etter sønnens død endret han seg kraftig. "Faderen" har flere sjangerkjennetegn fra sagaene. Selve handlingen skjer over mange år, men man får kunn vite hva som skjer akkuratt der handlingen skjer. Teksten prøver også å fortelle så mye som mulig, med så få ord som mulig. Dette er klassiske kjennetegn for sagaene.

Andre virkemidler som blir brukt i teksten er gjentakelser. De tre første besøkene er veldig ensartede og like. Når han kommer til presten etter sønnen er død brytet det med gjetakelsene og legger trykk på at det har skjedd et vendepunkt i teksten. Bjørnson bruker også allusjoner til Biblen. Navnet på novellen kan tolkes både som hovedpersonen, men også som Gud eller presten. De sier "på den tredje dag" ble sønnen funnet slik som Jesus kom tilbake på tredje dag. Gjennom hele novellen prøvde presten å hjelpe faren med å ta det riktige valget, men han gjorde det ikke på en god måte. I slutten sier presten "Nu tenker jeg, at sønnen din endelig er blitt deg til velsignelse". Her viser han til at gjennom at sønnen døde, ble faren en bedre mann. Dette kan man sammenligne med at Jesus ofret seg for at menneske skulle bli tilgitt og bli bedre.

Denne teksten passer veldig fint inn i samtiden. På denne tiden hadde det vokst frem en skrivestil som var mellom romantikken og realismen. I "Faderen" de nasjonale motivene kommer frem, men det er et mye større realistisk preg enn under romantikken.

Bibliograf
Thrond, 1857 Synnøve Solbakken, 1857 Arne, 1859 En glad Gut, 1860 Faderen, 1861 Jernbanen og Kirkegaarden, 1866 Fiskerjenten, 1866 Arnljot Gelline, 1870 Brude-Slaatten, 1872 Magnhild, 1877 Kaptejn Mansana, 1879 Støv, 1882 Det flager i byen og på havnen, 1884 På guds veje, 1889 Mary, 1906
 * Romaner og fortellinger**


 * Skuespill **
 * //Mellom slagene// || 1856 ||
 * //Halte-Hulda // || 1858 ||
 * //Kong Sverre // || 1861 ||
 * //Sigurd Slembe // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1862 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Maria Stuart i Skottland // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1864 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">De Nygifte // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1865 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">//Sigurd Jorsalfa//r || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1872 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">En fallit // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1875 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Redaktøren // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1875 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kongen // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1877 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Det ny system // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1878 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Leonarda // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1879 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">En hanske // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1883 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Over ævne 1 // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1883 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Geografi og kærlighed // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1885 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Over ævne 2 // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1895 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Paul Lange og Tora Parsberg // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1898 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Laboremus // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1901 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">På Storhove // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1902 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Daglannet // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1904 ||
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Når den ny vin blomstrer // || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1909 ||

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Bjørnsons verker foreligger på de fleste kulturspråk. På norsk er det kommet fire samlede utgaver. <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Artikler og taler (2 bd., 1912–13) med innledning av J. E. Sars om Bjørnsons plass i Norges politiske historie; Aulestadbreve til fru Bergliot Ibsen (1911) brevsamlingene Grotid (2 bd., 1921) Brytningsår (2 bd., 1921) Kampliv (2 bd., 1932) alle utgitt ved [|Halvdan Koht] Breve til Alex. L. Kielland (1930), Samlede digte (1926) Tyrolersangen (1932), alle ved [|Francis Bull], B. B.s og Chr. Collins brevveksling 1889–1909 (1937) B. B.s brevveksling med danske (6 bd., 1953–74) ved [|Øyvind Anker] Francis Bull og [|Torben Nielsen]. Bjørnsons brevveksling med G. Gran i tidsskriftet Edda (bd. 35, årgang 22), Bjørnsons brev til datteren Dagny, Din venn far (1956) Breve til Karoline (1957) B. B.s brevveksling med svenske 1858–1909 (3 bd., 1960–61)B. B.s Briefwechsel mit Deutscher (2 bd., 1986–87) God morgen, Rosalinde! Brev til Rosalinde Thomsen (1990) dessuten en stor samling brev i L. C. Nielsen: F. V. Hegel; et mindeskrift (2 bd.) Georg og Edv. Brandes' brevveksling (1939).
 * Et utvalg enkeltdikt**
 * Og Ræven laa under Birkerod (Ingrids vise fra //Synnøve Solbakken)// ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Nu tak for Alt ifra vi var smaa (Synnøves sang; fra //Synnøve Solbakken//) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1857 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Det ligger et Land, [|fulltekst hos Bokselskap.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1859 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Over de høie Fjælde (fra Arne), [|fulltekst hos Bokselskap.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1859 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ingerid Sletten (fra Arne), [|fulltekst hos Bokselskap.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1859 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Herre, tag i din stærke Haand (fra Arne) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1859 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ja, vi ælsker dette Landet (første versjon; endelig versjon 1869), [|fulltekst hos Bokselskap.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1859 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Elsk din Næste (fra En glad Gut) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1860 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Løft dit Hoved du raske Gut (Øyvinds sang; fra En glad Gut), [|fulltekst hos Bokselskap.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1860 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Bergliot || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1861 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Valg (Jeg vælger mig April) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1866 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Norsk sjømannssang (Den norske sjømann er et gjænnombarket folkefærd), [|fulltekst hos Bokselskap.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1868 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Lyt nu du ludende Sanger || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1868 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Gamle Heltberg || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1868 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Fremad || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1868 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Jeg vil værge mit land (fra Fiskerjænten) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1868 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Jeg giver mit Digt til Vaaren (Petras sang; fra Fiskerjænten) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1868 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Mit Følge (Jeg kjører frem gjennom Straalefryd), [|fulltekst hos Bokselskap.no] || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1869 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">For de sårede || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1871 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Landkjænning (Og det var Olaf Tryggvason) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1872 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Norrønafolket det vil fare (fra Sigurd Jorsalfar) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1872 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Romsdalen (trykt 1890) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1880 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Salme II (Ære det evige Foraar i Livet) || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1880 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Nytaarsrim til Rektor Steen || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1886 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Norge, Norge! || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1890 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Syng mig Hjæm || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1891 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Nils Henrik Abel || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1902 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Siste smærte || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1906 ||
 * <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kantate for hundreårs-festen for Norges Vel || <span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">1909 ||
 * **<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Øvrige utgivelser **

<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kilder:
<span style="color: #428bca; font-family: 'Helvetica Neue',Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 14px; text-decoration: none;">@https://snl.no/Ja,_vi_elsker_dette_landet <span style="color: #428bca; font-family: 'Helvetica Neue',Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 14px; text-decoration: none;">http://www.riksmalsforbundet.no <span style="color: #428bca; font-family: 'Helvetica Neue',Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 14px; text-decoration: none;">@https://snl.no/fire_store <span style="color: #428bca; font-family: 'Helvetica Neue',Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 14px; text-decoration: none;">http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/literatu...ates/1903/ <span style="color: #428bca; font-family: 'Helvetica Neue',Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 14px; text-decoration: none;">@http://virksommeord.uib.no/taler?id=404 <span style="color: #428bca; font-family: 'Helvetica Neue',Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 14px; text-decoration: none;">@http://school.eb.co.uk/levels/advanced/article/63773 <span style="color: #428bca; font-family: 'Helvetica Neue',Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 14px; text-decoration: none;">@https://snl.no/nihilisme <span style="color: #428bca; font-family: 'Helvetica Neue',Helvetica,Arial,sans-serif; font-size: 14px; text-decoration: none;">@http://no.wikipedia.org/wiki/Positivisme http://no.wikipedia.org/wiki/Bj%C3%B8rnstjerne_Bj%C3%B8rnson https://snl.no/Norges_litteraturhistorie https://snl.no/Bj%C3%B8rnstjerne_Bj%C3%B8rnson ||