Halldis+Moren+Vesaas

= =



//[|Halldis Moren Vesaas]// (1907-1995) er regnet for å være en av landets fremste kvinnelige lyrikere. Hun var primært dikter, men gav også ut //[|annen litteratur]// i form av barnebøker, biografier, novellesamlinger og skuespill. Dog var det fremfor alt hennes modernistiske //[|lyrikk]// som gav Halldis Vesaas en plass i norsk litteraturhistorie.

Gjennom debutboken hennes, diktsamlingen «Harpe og dolk» i 1929, uttrykte Vesaas en bevisthet for kvinners følelser, lyster og liv, som var revolusjonerende i norsk litteratur. Her var ikke kvinnen lenger et objekt innenfor kjærlighet, men et elskende individ med identitetsfølelse og frihet. Dette resulterte i at hun ble regnet for å være den første kvinnelige lyriker, men skrivemåten hennes kom opp for sterk //[|kritikk].//

=//[|Bakgrunn]//= Halldis Moren Vesaas ble født i Trysil og vokste opp i et kulturrikt bondesamfunn. Hun var eldst og eneste jente i en søskenflokk på fem. Litteratur stod henne nært allerede fra ung alder, og hun skrev fortellinger i «Norske Barneblad» [1] fra hun var 9 år gammel. Hun tok allmennutdanning gjennom tre år på Elverum lærerskole, der hun tok eksamen i 1928. Hun jobbet bare som lærer i tre år, og det i perioden 1941-1943 ved folkeskolen i Vinje. Etter lærerutdanningen jobbet hun som kontordame i Oslo Fylkeslag [2]. Hun var i et miljø med mange unge kunstnere som Kai Fjell, hennes bror Torleiv Moren, Åsmund Sveen o.fl. Videre dro ferden hennes til Sveits, der hun i perioden 1930-33 var sekretær for en norsk visekonsul [3]. Hun lærte fransk, og fikk et innblikk i et bredt kulturmiljø som inspirerte henne til å arbeide med europeisk litteratur. Lyrikkdebuten i 1929, med novellesamlingen «Harpe og dolk» var en milepæl i norsk litteratur. Store litterære kunstnere som Sigrid Undset o.fl. hadde gitt ut diktsamlinger før Vesaas, men de var ikke primært lyrikere. Hun ble den første kvinnelige lyrikeren. Dette var fordi det var en tydelig kvinnestemme som stod frem, mer åpen og mye mykere enn de foregående. Hun var den første lyriker i landet til å formidle kvinners følelser og erfaringer.

Hun giftet seg med den anerkjente romanforfatteren, lyrikeren og dramatikeren //[|Tarjei Vesaas]// i 1934.

=[|Den første kvinnelige lyriker]=

Da Halldis Moren Vesaas debuterte med diktsamlingen "Harpe og dolk" i 1929, var det noe nytt og vågalt som skinnte gjennom i norsk litteratur. Det hadde aldri før vært en kvinnelige lyriker som hadde skrevet så oppriktig fra et kvinnelig ståsted i sin diktning, eller med en slik gjennomborende kvinnelig følelseforståelse. Diktene bærer også preg av en sterk livskraft som skapte en lykkelig og positiv atmosfære i diktene. Lykken i diktene hennes baserer seg ikke på rikdom eller karrière, men på kontakt med jorda, naturen og mennesket. I "Harpe og dolk" finner vi diktet "Jordange" hvor man fikk et glimt av hva hun ville bringe frem i litteraturhistorien. Et lite utdrag av diktet;

//Du kjem og fangar meg med// //brune hender// //og seier meg så sæle, øre ord.// //Eg legg meg trylt inntil deg.// //Å, eg kjenner// //midt i min lykke kor du angar// //jord!//

Det er hennes evne til å verdsette og se rikdommen og betydningen av hverdagslige ting som karakteriserte diktingen til Halldis Moren Vesaas. Kjærlighet og naturen var nok for at hun skulle finne en glede og mening med livet, og det var gjennomgående for all hennes diktning. Den var lystig og gledefullt. Det var natur og kjærlighet som gjorde henne rik i verden, og som betydde noe. Denne livsgleden Halldis Moren Vesaas hadde for tilværelsen var urokkelig. Ingenting kunne ødelegge dette forholdet, selv om man etter [|krigen] ser at diktningen hennes tok en noe mørkere tone. Selv om diktningen i krigsårene var preget av frykt holdt hun fortsatt ved gleden av menneskets varme og kjærlighet. Den dypere og dystrere tonen som man biter seg merke til i hennes senere diktning, viser til en sterkere opplevelse av smerten enn hun kjente til i sine yngre dager. Dog kommer alltid gleden og "drømmen" om noe bedre frem mot slutten av diktene. Dette viser til Vesaas beste egenskap som dikter; uansett hvor mørkt og trist hun kunne ha det i perioder av livet, stod alltid kjærligheten og gleden til mennesket og naturen sterkest.

"Einsamflygar" (1955)
Diktet //[|Einsamflygar]// ble utgitt av Halldis Moren Vesaas i diktsamlingen //Utvalde dikt// i 1957. Tematikken i Vesaas diktning er som regel kvinners handlinger og følelser knyttet til kjærlighet, og her skiller //Einsamflygar// seg ut. Diktet er skrevet i den formen hun likte og skrive i, som et tradisjonelt dikt, med rim og rytme. Ytre sett handler //Einsamflygar// om en enslig fugl som blir skilt fra flokken sin av vinden.

Diktet er et tradisjonelt dikt med fire strofer. Hver strofe har fire verselinjer. Rimet i diktet følger formen a-b-c-b i alle strofene. Det vil si at andre og fjerde verselinje i hver strofe også er enderim. Vi ser for eksempel at i første strofe rimer //stad// på //rad// og i andre strofe rimer //lei// på //dei.// Diktet har relativt få ord på hver verselinje, noe som gjør at diktet oppnår en god flyt. Samtidig legger leseren mer tyngde på hvert ord og betydningen av dem.

Det indre temaet i diktet kan være at fuglen representerer et menneske som faller utenfor fellesskapet og tar sin egen vei. Den prøver å finne sin plass i samfunnet. "//Vinden har skilt han frå dei andre,// //som flyg over havet i ei jamn, tett rad."// Vinden kan være et symbol på det naturskapte. Noe som er slik det er av naturlige årsaker. Personen har falt ut av fellesskapet fordi han kanskje har andre interesser og føler seg annerledes enn resten av flokken. Han tar sikt på en egen vei uten å vite hvor han går. Han kaver rundt i verden i et ønske om å finne sin plass:

"//Barn, ikkje le av den fuglen som flaksar så hjelpelaust av stad".// Alle individer er ulike, og jeg tror forfatteren ønsker å fortelle oss at det er lov å være annerledes. Man skal ikke le av de som tar en egen og ukjent vei.

Vesaas kommer samtidig med en tydelig advarsel. Det koster mye krefter å fly alene. Ikke alle klarer det. Noen bukker under: //"Om han trøytnar om litt- gi tapt, la seg falle, gå under,// //slik går det desse einsamme titt."//

Grunnen til at Vesaas har brukt en fugl som et bildet på mennesket kan være at fugler som flyr i formasjon har en lettere vei. Fugler som faller ut av formasjon og bort fra de andre, går ofte tomme for krefter og drukner før de kommer frem. Slik er det med mennesker også. Det koster mye mindre krefter å gjøre som andre. For oss mennesker er det heldigvis ikke spørsmål om liv og død om vi ikke klarer å følge vår egen vei. Slik sett er fallet til fuglen et bilde på det nederlaget en vil føle om man må oppgi å følge sin egen retning.

I begynnelsen av diktet flakser og kaver fuglen på sin ukjente vei, men i siste strofe, tredje verselinje står det: //"Ein fugl flyg einsam under stjerner".// Fuglen har vunnet styrke ved å ta sin egen vei. Den kaver ikke lenger. Samtidig er den ikke fremme enda.Vi får heller ikke vite om den kommer frem og: "//Ei frostnatt kvessar sine jarn".// Fuglen vil fortsatt møte flere farer på sin vei. Dette tolker jeg slik at forfatteren mener det er så viktig å følge sin vei, at man må gjøre det selv om det kan koste dyrt. Stjernene er kanskje et symbol på håp og det klare stjerneskinnet kan illustrerer at fuglen har tatt det riktige valget.

I første og siste strofe av diktet henvender Vesaas seg direkte til leseren. "//Barn, ikkje le av denne fuglen"// og //"Ikkje gråt for denne fuglen, barn".// Hvorfor kaller hun leseren barn? Er det for å være belærende? Det tror jeg ikke. Det er ingen tone i diktet som underbygger at hun gjør det. Barn er ofte et symbol på et rent sinn, som enda ikke er formet av samfunnets normer. Jeg tolker det slik at hun ønsker at vi skal lese diktet " som et barn", med ett åpent sinn.

Diktet er også typisk for Halldis Moren Vesaas lyriske verk etter krigen. Diktningen kjennetegnes ved at den er noe dystrere enn før krigen, men den ender likevel alltid godt. //Einsamflygar// har den samme tradisjonelle formen som mange av hennes dikt. Men temaet er allmennmenneskelig og skiller seg derfor fra mange av hennes lyriske verk, som handler om kvinners følelser i forskjellige faser av livet.

media type="youtube" key="FihugJnQ_cs" width="560" height="315" Vokalensemblet mMokkat synger. Tekst Halldis Moren Vesaas, musikk/arr Kjersti Follesø.

Lyrikk

 * // Harpe og dolk //, 1929
 * // Morgonen //, 1930
 * // Strender //, 1933
 * // Lykkelege hender //, 1936
 * // Tung tids tale //, 1945
 * // Treet //, 1947
 * // I ein annan skog //, 1955
 * // Livshus //, 1995

Barne- og ungdomsbøker

 * // Du får gjera det du //, 1935
 * // Den grøne hatten //, 1938
 * // Hildegunn //, 1942
 * // Tidleg på våren //, 1949

Annet

 * <span style="font-family: 'Droid Sans',sans-serif; font-size: 16px; vertical-align: baseline; vertical-align: baseline;">// Sven Moren og heimen hans //, erindringar, 1951
 * <span style="font-family: 'Droid Sans',sans-serif; font-size: 16px; vertical-align: baseline; vertical-align: baseline;">// Sett og levd //, essays, 1967
 * <span style="font-family: 'Droid Sans',sans-serif; font-size: 16px; vertical-align: baseline; vertical-align: baseline;">// I Midtbøs bakkar //, erindringar, 1974
 * <span style="font-family: 'Droid Sans',sans-serif; font-size: 16px; vertical-align: baseline; vertical-align: baseline;">// Båten om dagen //, erindringar, 1976
 * <span style="font-family: 'Droid Sans',sans-serif; font-size: 16px; vertical-align: baseline; vertical-align: baseline;">// Så nær deg //, noveller, 1987
 * <span style="font-family: 'Droid Sans',sans-serif; font-size: 16px; vertical-align: baseline; vertical-align: baseline;">// Konkylie //, dikt med tone av Hans Fr. Jacobsen og Tone Hulbækmo, framført av T. Hulbækmo, CD, 1995
 * <span style="font-family: 'Droid Sans',sans-serif; font-size: 16px; vertical-align: baseline; vertical-align: baseline;">Fullstendig bibliografi i // Halldis Moren Vesaas. Festskrift til 80-årsdagen //, 1987

[1] Norske Barneblad er et blad for barn på nynorsk. Det ble stiftet i 1887 og er blant de eldste barnebladene i verden som enda blir publisert. [2] "Heim for landsungdom". Hjem for landsungdom med statlig støtte. [3] <span style="background-color: #ffffff; color: #545454; font-family: arial,sans-serif; font-size: small;">Et visekonsulat er et kontor underlagt en ambassade. Sjefen kalles visekonsul.


 * Nyttige lenker:**
 * []
 * []
 * []

= = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = = =