forklare+argumentasjonen+i+sakprosatekster

=__**Vg1 skriftlige tekster - Argumentasjonen i sakprosatekster**__= Kompetansemålet jeg har valgt er fra Vg1, skriftlige tekster: forklar argumentasjon i sakprosatekster. Ifølge norskboken, Panorama defineres argumentasjon som ”å grunngi påstander for å overbevise andre om det det du sier er rett eller rimelig.”(Panorama s. 76) [|Nettsiden Caplex.no] forklarer argumentasjon med å ”føre bevis(for sine påstander); tale for sin sak; også diskutere, protestere”. Læreverket på nett, [|Nasjonal digital læringsarena] forklarer at å argumentere er: ” ...Begrunne en holdning eller et syn. Vi argumenterer for å overbevise eller overtale andre, eller for å få dem til å forstå hvorfor vi mener det vi mener.” Argumentasjon brukes spesiellt i debatter hvor det handler om å overbevise den andre parten om at du har rett. Argumentasjon brukes i mange ulike sjangre som essay, artikkel, skjønnlitterær analyse og kåseri. Innenfor de fleste sjangre er det viktig å kunne begrunne sine påstander for at teksten skal virke troverdig ovenfor leserne. Det finnes flere måter å argumentere på, men det er alltid viktig å være saklig og troverdig. En måte å argumentere på er å bruke åpne argumenter; det som blir sagt er sant og argumentet er sannsynlig, man har dermed en logisk og sunn forklaring. En annen form for argumentasjon er skjulte argumenter. Denne typen argumenter appellerer ikke til fornuften, men påvirker følelsene våre. Det er også ofte veldig virkningsfullt å ”låne autoritet”. Da bruker du noen innenfor det temaet du skriver om til å forsterke dine argumenter, for eksempel sitat fra en fagperson. ”Flertallsargumentasjon” er også en type argumentasjon som blir flittig brukt. Den går ut på at man henviser til ting som omhandler ”alle”.

Finne argumenter
Det første punktet som er viktig i argumenterende tekster er å **finne argumenter**. For å gjøre dette lettere kan man sette opp et skjema med for og mot argumenter, dette kalles et pro-et-contra-skjema. Ved at man ser på begge sider av saken vil leseren oppfatte deg som troverdig og det skaper tillitt. En sak har alltid to sider og dette bør fås frem i en argumentasjon. (Spenn s. 177) Et annet punkt som er viktig i for argumentasjonen i sakprosatekster er å ha **presise og forståelige argumenter.** Det er også viktig å definere sentrale begreper og forklare hvordan du har tenkt til å bruke ordet i den sammenhengen. Et eksempel på dette er: ”Med ”multikulturalisme” kommer jeg i dette innlegget til å mene...”. Et annet eksempel tatt ifra en nynorsktekst skrevet i tredje klasse hvor det blir forklart hva dialekt er i innledningen: ”Dialekt kan bli definert som ” ...en varitet som kan knyttes til et bestemt geografisk område...og varierer etter hvilken samfunnsgruppe språkbrukeren tilhører”.

Relevans og holdbarhet
Den som skriver teksten har et standpunkt som de går ut ifra og argumenterer hvorfor dette er sant eller usant. Et eksempel på hva som kan være et standpunkt ser man i [|eksempelteksten fra NDLA] hvor standpunket i dette tilfellet er å forby dyreforsøk. Videre prøver den som skriver teksten å argumentere hvorfor man ikke skal utføre dyreforsøk. I en argumenterende tekst er det viktig at påstandene du argumenterer er **relevante** for saken og det er lov til noen avledninger, men det skal helst unngås. Bak hvert argument er det et presmiss som vil si en allmen regel eller et synspunkt som det er enighet om. Et eksempel på dette er når Kari sier til mannen sin: ”Du fikk bruke bilen til jobb igår, da vil jeg bruke den idag”. Premisset bak dette argumentet er at alle skal bli behandlet likt. Et annen faktor som er viktig for argumentasjonen i sakprosatekster er at argumentene er **holdbare** og dette er gjennom at det som skrives oppleves som sant eller sannsynlig. Noen argumenter går det ann å bevise ved å henvise til statistikk eller ekspertuttalselser. Et eksempel på ekspertuttalselse tatt ifra en nyhetsartikkel på [|Aftenposten.no]: ”Da åtte norske soldater ble såret og to av dem alvorlig i en seks timer lang trefning nord i Afghanistan søndag, sa Afghanistan-forsker Kristian Berg Harpviken til NTB at dette ikke var overraskende.”

Det skal sies at et argument være riktig selvom det ikke finnes bevis for at den er sann. Det går ann å argumentere slik at argumentet ihvertfall virker sannsynlig for leseren.

Logisk tankerekke
Ved at vi ser på relevansen og holdbarheten til argumentene prøver vi da å gi en logisk vurdering av argumentene. For å få en klar og logisk sammenheng mellom argumentene i en tekst er det lurt med med **logisk tankerekke**. Det er viktig med en innledning i sakprosatekster for å gjøre leseren interessert og en avslutning som konkluderer dine poenger. Et eksempel på et logisk tankerekke:
 * 1) Jeg mener at det er uheldig med karakterer i skolen.
 * 2) Derfor må vi vurdere om vi kan finne alternative vuderingsformer
 * 3) jeg syns vi bør sette igang et prøveprosjekt i en eller to klasser.
 * 4) Du vil kunne sammenlikne ulike vurderingsformer.
 * 5) Vi må bestemme om dette er en idé som vi skal gå videre på.

Appelere
I en argumenterende tekst må man finne ut hva som **appelerer** best til leserne enten ved å appelere til følelser, fornuften eller den logiske sansen. Et saksargument er //fornuftsappell// hvor man henviser til saken direkte. Å appelere til lesernes følelser kalles et //mottakerargument.// Ved at man selv fremstår som et sannhetsvitne og troverding kalles det et //senderarguement.// Et eksempel er å henvise til egne erfaring for å gjøre teksten troverdig:

Argumentasjonsteknikk
Vi har ulike **argumentasjonsteknikker** som kan brukes i sakprosatekster. Hvilke som brukes er avhengig av hvordan man ønsker å legge opp teksten og hva som blir relevant. De ulike argumentasjonsteknikkene**:** - [|Åpen argumentasjon:] Argumentene er åpent uttrykt - [|Skjult argumentasjon]: Ladde ord og bilder eller språklige virkemidler som appelerer til følesene. - Referere til eksperter - Vise til hva flertallet mener eller gjør. - Ekslusivitetsargumentet som er opptatt av det induviduelle og å skille seg ut. - Analogiargument: Sammenlikne saker og situasjoner som likner på hverandre. - Generalisere. Gjelde for alle. - Tilbakevisning. Gir motparten delvis rett, men kommer med egne innvendinger.

Her er en kort oppsummering over hva man bør tenke på når man skal skrive argumenter til en sakprosatekst: - presise og forståelige argumenter - relevans - holdbarhet - logisk tankerekke - appell - argumentasjonsteknikker

Det krever øvelse og trening for å få til å skrive gode argumenter. Oppsummeringen med punkter som hjelper til på argumentasjonen over kan være til hjelp slik at det blir lettere å skrive en sakprosa tekst. Det går ann å være uheldig med sin argumentasjon og dette vises i dette [|klippet] med komikerene Harlad Eia og Bård Tufte Johansen.

Hvordan skal man på best mulig måte argumentere i de tre sakprosasjangere; Artikkel, retorisk analyse og essay/kåseri?
Artikkelsjangerens krav til oppbygning er relativt strenge. Artikkelen må ha en innledning og en avslutning. I innledningen må du gjøre klart for leseren hvilket tema og hvilke spørsmål du har valgt å se på i teksten din. Fortell også hvorfor dette temaet er interessant eller aktuelt. Hoveddelen må bygges opp på en oversiktlig måte. Her tar du tak i problemstillingen/temaet/spørsmålet som du presenterte i innledningen. Pass på at du skiller mellom ”å drøfte noe”, ”å gjøre rede for”, ”å kommentere” og ”å vurdere”. Å drøfte eller gjøre rede for vil si at du presenterer ulike sider og meninger på en mest mulig objektiv måte. Ved å kommentere og vurdere er det åpent for å ta med egne meninger samtidig som du tar stilling til ulike sider ved saken. Her kan du være med personlig (subjektiv). I hvert avsnitt kommer du med et nytt moment/påstand/spørsmål, og argumenterer rundt dette momentet. Egne argumenter bør bygges opp etter formelen ”påstand – forklaring/utdypning – virkning”. I avslutningen oppsummerer du de viktigste aspektene i artikkelen din, og kommer med en konklusjon på bakgrunn av disse.
 * __Artikkel:__** I en artikkel er det viktig å skrive saklig om faglige og aktuelle temaer. I denne sjangeren finnes det faste regler og krav man må ta hensyn til i skrivingen, og det er veldig viktig at teksten har en oversiktlig struktur og logisk oppbygning. Man må holde seg til saken og unngå sidesprang og avsporinger. Det er også viktig å behandle andres meninger med respekt, og kun presentere egne meninger i den grad du blir bedt om å gjøre det.

I essay- og kåserisjangeren er det ikke like strenge krav som for eksempel i artikkelsjangeren, men det er visse ting det er lurt å ta hensyn til. Hvordan vekke leserens interesse fra start? Hvordan skape variasjon? Hvordan skape en helhetlig tekst? Kan det være lurt å vende tilbake til utgangspunktet i avslutningen? Teksten din bør ha en tydelig rød tråd som også er med deg i alle ”avsporingene”.
 * __Essay/kåseri:__** Essay og kåseri er to veldig like sjangere, med noenlunde den samme oppbygningen. Det som skiller de to sjangrene fra hverandre er at kåseri er at kåseri er en mer muntlig og ”samtalende” sjanger. Originalitet er viktig i både essay og kåseri, men det er riktignok viktig at leseren opplever originaliteten som interessant, opplysende og relevant i forhold til temaet. Du kan stille deg spørsmål ved ting, undre deg, og ikke nødvendigvis dytte dine egne meninger på leseren. Her kan du peke på noe du finner kritikkverdig eller rett og slett syns er latterlig, men du er ikke bundet av saklighetskravene som stilles til andre sjangere. Man bør skrive underholdende, men samtidig på en smart måte. Det er lurt å trekke inn sitater å vise til litteratur, kunst osv. for å belyse temaet i teksten din. I begge sjangrene er det lov med små ”avsporinger” ved å trekke paralleller til andre områder ved for eksempel å fortelle korte historier om deg selv eller andre. For å få fram argumenter og forskjellige synsvinkler er det lurt å benytte seg av virkemidler som språklige bilder, kontraster, ordspill, bokstavrim, overdrivelser, humor, ironi og (retoriske) spørsmål.

I en retorisk analyse er kravene til oppbygning relativt strenge. Den skal ha en innledning og en avslutning, og hoveddelen bør bygges opp på en oversiktlig måte. I innledningen gjør du det klart for leseren hvilken tekst du skal behandle, og hva denne teksten handler om. I hoveddelen kan det være lurt å begynne med å presentere de viktigste ”åpne” argumentene i teksten, og deretter presentere de viktigste retoriske virkemidlene som er brukt i teksten. Pass på at du fokuserer på alle interessante sider ved språkbruk og bilde, da dette skal fungere som bevisførsel for det du har påstått er hovedsynspunktet i teksten. I avslutningen oppsummerer du de viktigste funnene i teksten din og konkluderer på bakgrunn av dette med hvordan du vurderer den analyserte teksten.
 * __Retorisk analyse:__** I en retorisk analyse er det viktig med et kritisk blikk; her kan du ”avsløre” andres argumentasjon og overtalelsesteknikker. I denne sjangeren må du være flink til å begrunne påstandene dine på en overbevisende måte. Når du påstår noe om andres argumentasjon, er det selvfølgelig viktig ar din egen argumentasjon er presis.

- [] - [] - [] - [] - Caplex. Tilgjengelig fra: [] [5.5.2010 - Caroline Angelsen, Nynorsktekst VG3 [5.5.2010] - NTB, Aftenposten (5.5.2010) Tilgjengelig fra: []. [5.5.2010] - Nrk (03.03.99) Tilgjengelig fra: [] [5.5.2010] - Marianne Røskeland, Jannike Ohren Bakke m.fl. //Panorama Norsk Vg1 Studieforberedende.// Gyldendal 200 - Wikipedia [] [5.5.2010 - Nasjonal Digital Læringsarena. Tilgjengelig fra: [] [5.5.2010 - Nasjonal Digital Læringsarnena. Tilgjengelig fra [] [5.5.2010] - Anne Lise Jomisko, Tommy Moun og Marianne Texmo. //Spenn Norsk for studieførebuande utdanningsprogram VG3.// Cappelen 2008
 * __Kildeliste:__**