forklare+hvordan+litteratur+og+andre+kunstuttrykk+i+og+utenfor+Norge+har+påvirket+hverandre+de+siste+århundrene

forklare hvordan litteratur og andre kunstuttrykk i og utenfor Norge har påvirket hverandre de siste århundrene

I dette kompetansemålet skal du forklare hvordan litteratur og andre kunstuttrykk(dvs malerier, filmer, dikt osv.) i og utenfor Norge har påvirket hverandre de siste århundrene. Ved dette kompetansemålet skal du klare å forklare hvordan forskjellige kunstnere har blitt påvirket av hverandre. De fleste kunstnerne blir inspirert av andre kunstnere, og spørsmålet du her skal kunne svare på er hvordan de forskjellige kunstnerne har påvirket hverandre gjennom de siste århundrene. Det du trenger for å klare dette kompetansemålet er å finne ut hvilke virkemidler som er brukt i kunsten/litteraturen. Det er flere forskjellige virkemidler innenfor de forskjellige sjangrene som er viktig å merke seg. Det er mange forskjellige litterære virkemidler det er viktig å ha i bakhodet når du analyserer eller sammenlikner to tekster, men de færreste kunstnerne bruker alle virkemidlene i sine tekster og det er derfor enkelt å velge ut hvilke virkemidler som går igjen i de forskjellige tekstene og derfor er det enklere å sammenlikne to tekster på grunnlag av de litterære virkemidlene. Det er også forskjellige epoker som setter sitt preg på kunsten. F.eks er det svært vanlig i [|nasjonalromantikken] å fokusere på nasjonalfølelsen og er kjent for å ha virkelighetstro bilder av naturen. Mens i [|realismen] blir det lagt vekt på å undersøke alle aspekter ved samfunnet på nytt og de går vekk fra det tradisjonelle og mener dette er utdatert. Det er viktig å holde styr på disse epokene, da blir det nemlig mye enklere å plassere teksten eller maleriet i en historisk kontekst og enklere å forstå budskapet utfra dette. Innenfor dette kompetansemålet er det også viktig å kunne analysere tekster og malerier. Innen for litteratur er det viktig å få med seg karakterer, handling og tema når du analyserer. Det er også viktig å finne temaet og definere dette. Det er noen ganger det ikke bare er et tema i en fortelling, og man må derfor analysere begge temaene og knytte dem opp mot hverandre og vise til eksempler i teksten. Det er som regel endel symboler i litterære tekster og disse kan hjelpe til med å finne et mer dyptliggende tema. Begreper som er viktig å bruke i [|litterære analyser] er: - Synsvinkel/forteller - Komposisjon - Tematikk - Personskildring. - Handling. Dette gjelder kun for skjønnlitterære tekster. Innenfor [|sakprosa]tekster må du bruke noen andre analyse-verktøy: Objektivitet/subjektivitet: Forholder forfatteren seg objektiv eller subjektiv? Holder han seg til saken eller er den vinklet? Argumentasjon: Hvordan er argumentasjonen? Er den saklig og relevant? Kildebruk: Bruker forfatteren varierte kilder og baserer teksten sin på det? Dette kan igjen linkes til spørsmålet om argumentasjonen er god.
 * Hva betyr det og hvordan klarer jeg det?**

Dette er et eksempel på en sammenlikning/analyse mellom H.C Andersens eventyr «Den stygge andungen» og R.L Stevensons «Dr. Jekyll and Mr. Hyde»
 * EKSEMPEL PÅ ANALYSE MELLOM TO KUNSTNERE OG TO HISTORIER:**

«[....]Likhetstrekk finner vi derimot i historiene deres, der de begge tar i bruk eventyrsjangeren på en helt spesiell måte,samtidig som de holder seg innenfor den klassiske «det gode mot det onde». De bruker og forkaster akkurat de samme virkemidlene. For eksempel: ingen av dem bryr seg om innledningloven («Det var en gang..»), ei heller om tvillingloven. De har heller ikke med endimensjonale karakterer, tvert i mot bruker begge forfatterne dynamiske og runde karakterer. Det de derimot begge bruker er; motsetningloven, tretallsloven og hvileloven. Motsetningloven ser vi i begge historiene, dette skaper store kontraster. Jekyll og Hyde er allerede store motsetninger til hverandre, og det samme er andungen når den blir omgjort til en svane i forhold til de andre andungene. De «vakre og vellykkede mot de stygge og mislykkede». Tretallsloven blir tatt i bruk i Jekyll og Hyde via advokaten herr Utterson. Han spør tre ganger om Dr. Jekyll trenger hjelp før den fatale natten på Dr. Jekylls kontor. I den stygge andungen brukes også den samme loven; andungen blir kalt stygg og blir bitt 3 ganger før han returnerer som en nydelig svane. Begge historiene avsluttes brått, men får en avrunding på slutten. Dette kalles hvileloven. Herr Hyde dør en brå og uventet død, men vi får en forklaring som avslutning. I Den stygge andungen blir han gjort om til en svane og avslutningen er rolig og gir en forklaring på hvorfor alle syns han var stygg. Begge fortellingene er novelleeventyr eller skjemte-eveentyr. Det vil si at de er kritiske og satiriske til samtiden. Det gjennomgående temaet i novellene er letingen etter en sann identitet og higen etter å oppnå sosial aksept. Karakterene i de forskjellige historiene opplever å bli utstøtt og forlatt, de gjennomgår både psykisk og fysisk smerte. Dette er noe begge forfatterne kan kjenne seg igjen i. Stevenson som ble utstøtt av faren fordi han mente Robert var en skuffelse, og Andersen som ble utelatt og utstøtt av samfunnet da han kom til København for første gang. Å ikke passe inn var for begges del et faktum i tilværelsen.» Utdrag fra Særemne Nora Steenberg høsten 2009.

Kompetansemålet jeg har tatt for meg i denne teksten er et mål man kommer til å bli møtt med flere ganger gjennom norskfaget og diverse andre fag. Det er viktig å kunne analysere tekster og sammenlikne dem for å skape en forståelse av historien. Hvorfor skrev Wergeland slik han gjorde?, hvem var han inspirert av? Hvem har Hamsun påvirket og hvem ble han påvirket av? Dette kompetansemålet er ikke bare et av de meste brukte i norskfaget men også et av de mer omfattende, men dersom du klarer å holde tunga rett i munnen, husker de litterære virkemidler og diverse epokene er det ikke en vanskelig oppgave.