Niels+Klims+underjordiske+reise

media type="slideshare" key="41300410" height="416" width="497" align="left"

Niels Klims underjordiske reise er en roman skrevet av den norsk-danske forfatteren, historikeren og filosofen Ludvig Holberg. Romanen som var Holbergs første og siste roman ble først skrevet ned på latinsk. Dette var også en av de viktigste grunnene til at den spredde seg så raskt utover Europa raskt etter dens utgivelse i Leipzig i 1741. Romanen blir i dag sett på som den første science fictionromanen skrevet i Norden.

Ludvig Holberg ble født 13 desember i 1684 i Bergen og døde 28 januar 1754 i København. Det var mye styr rundt fødselsåret og datoen til Holberg. Grunnen til dette er at kirkens ministerialbøker manglet tall for perioden 1677-1700. Selv ikke Holberg viste engang hvilket år han var født i før han som en eldre mann fikk det undersøkt.

Ludvig Holberg var en stor norsk-dansk forfatter, historiker og en filosof som tilbragte største delen av sitt voksne liv i Danmark. Selv om Holberg var en stor filosof og historiker var det hans skjønnlitterære forfatterskap som ble mest anerkjent. Han skrev mye forskjellig, likevel var det hans enste roman (Niels Klims underjordiske reise) som gjorde ham mest berømt. Han ble med tid en forfatter av europeisk format og blir av mange sett på som en av de største både Norge og Danmark noen gang har hatt.



Det Holberg skriver om i sin roman berører flere forskjellige temaer. Eksempler på dette er blant annet: religion, kjønnsroller og klasseskillet på datidens samfunn. Man kan si at Holberg gikk til angrep på disse temaene, noe som gjorde at mange adelsmenn og presteskapet ville forby Niels Klims underjordiske reise.

Når det gjelder virkemiddelbruken i romanen ”Niels Klims reise underjordiske reise” har Holberg åpenbart brukt flere forskjellige. Besjeling, sammenligninger, metaforer, gjentagelser og symbolikk er eksempler på det. Har valgt å ta med et ganske langt utdrag fra romanen i håp om å få frem mange av de mest brukte virkemidlene.

”Engstelig så jeg meg omkring… og så solen forgylle vide grønne sletter og frodige marker. Her og der stod noen trær, som merkelig nok beveget seg, enda det var så stille at ikke en fjær rørte på seg. Da oksen med det samme for mot meg, løp jeg alt jeg kunne bort til et tre i nærheten og forsøkte redselsslagen å klatre opp i det. Men ikke før var jeg kommet opp i treet før jeg hørte et skarpt og gjennomtrengende hvin, nærmest et slag kvinnehvin, og i det samme fikk jeg et slag så alt svartnet for meg og jeg gikk rett i bakken. Det var som om jeg var blitt truffet av lynet, og jeg holdt på å gå til av skrekk da jeg rundt omkring meg hørte stemmer og støy –omtrent som på torget eller børsen hjemme når det er på det mest folksomme. Jeg åpnet øyene og så en hel levende skog omkring meg, hele sletten var full av trær og busker – der det før bare hadde vært en seks-syv stykker av dem. Jeg kan ikke si hvor ute av meg jeg ble av alt dette og hvor tummelumsk jeg ble av synet. Snart innbilte jeg meg at jeg drømte, selv om jeg var våken, snart trodde jeg at jeg var omgitt av spøkelser og onde ånder, snart noe enda tåpeligere. Men jeg fikk ikke mye tid å reflektere over selvbevegelige veseners natur, for akkurat da kom det et tre med senket gren med seks kvister ytterst, omtrent som seks fingere, farende mot meg, løftet meg opp og bar meg bort mens jeg skrek alt jeg orket. Vi ble fulgt av en masse trær av alle mulige arter og størrelser.”

Som vi tydelig så i utdraget var virkemiddelet besjeling ble brukt mye. Det var konkrete ting som fikk menneskelige egenskaper som for eksempel trærne. Jeg mener også at det er en viss symbolikkbruk i teksten. Holberg har skrevet om ett mangfold av forskjellige vesener, inkludert flere sorter snakkende trær. Det er flere i dag som tror at de forskjellige tresortene symbolisere forskjellige samfunnsklasser. Eksempel på dette er når byfogden i en by var en eik. Åltså en ganske dyr tresort.