Jens+Bjørneboe

 //Jens Bjørneboe (1920-1976) var en norsk forfatter og samfunnsdebattant. Han begynte som lyriker, men han er mest kjent for sin tid som forfatter av polemiske essay, avisartikler, og en serie av tendensromaner som kritiserte moderne vitenskap, det offentlige skolevesenet, det norske rettsoppgjøret og fengselsvesenet.//

//Han har hatt særlig betydning som ungdommens far, og etter sitt tretti års engasjement i offentligheten var han med på å forme sin samtid. Han blir gjerne framstilt innenfor sosialrealismen fordi han ofret seg for kunsten, der han hadde et brennende engasjement ovenfor sine lesere.// //Med en kombinasjon av et utagerende liv og tilsynelatende nådeløs selvutlevering i ulike former for tekst, ble han kanskje den mest dyrkede norske forfatteren i den andre halvdelen av det tjuende århundret.//

http://snl.no/Jens_Bj%C3%B8rneboe
 * Bakgrunn**

[|Jens Bjørneboe] ble født i 9.oktober 1920 i Kristiansand inn i en skipsrederfamilie. Han vokste opp i trygge økonomiske omgivelser sammen med sin mor, Anne Marie (kalt Maja), sine to søsken Ole Andreas og Eva, og sin far, Ingvald. Som barn var han mye syk. Allerede fra han fylte ett år fikk han en dobbeltsidig lungebetennelse som nesten tok liv av han. Heldigvis fikk han igjennom barndommen bort lungebetennelsen. Sykdommen var mye av grunnen til at han tilbragte mye tid alene som barn. Da han fylte femten år ble han sendt på et rekreasjonshjem, der han oppholdt seg i et helt år. Fra og med ungdomstiden var han en opprører fordi han ikke fant seg hjemme i skolesystemet.

Allerede i 1939 ble han utvist fra Kristiansand Katedralskole og med det ble han overført til en pensjonatskole i Flekkefjord. Samme år ble han også utvist derifra, og året etter tok han et artium privat. Etter en tur til Spitzbergen som sjømann, flyttet han til Oslo og begynte ved statens kunst- og håndverksskole. For å unngå tvangsarbeid under andre verdenskrig flyktet Bjørneboe til Sverige i 1943, og det var her han stiftet sitt kjennskap med antroposofien. Det var på dette stadige i livet at han møtte på kvinnen som skulle bli hans første kone; den tyskjødiske Lisel Funk, som han giftet seg med i 1945. I 1961 endte Bjørneboes første ekteskap i en formell skilsmisse, av grunner som at han brøt med hele den antroposofiske bevegelsen og fordi han fikk problemer med alkohol. Samme året giftet han seg med Tone Tveteraas.

Bjørneboes første publikasjon var en kronikk publisert i Aftenposten 26.august 1947, som omhandlet maleren Ernst Josephson. I ettertid publiserte han en rekke reiseepistler i samme avis. Da Bjørneboe skulle forsøke å gi ut sin første roman, Hertug Hans, ble den refusert av samtlige forlag. Den kom først ut i 1970, da Gyldendal publiserte den. Debututgivelsen ble en diktsamling, Digte, utgitt i 1951. Når det kommer til det litterære, var han kjent for sine berømte problemområder som nazisme, det ondes problem, skolesystemet, fengselsvesenet og landssvikeroppgjøret.


 * "Om ungdommens råskap" - Handling**

media type="youtube" key="QWuPP0F4Uc0" width="560" height="315"

Diktet //Om ungdommens råskap// er tatt fra skuespillet //Til lykke med dagen//, fra 1965. Motivet i diktet er ungdommens forhold til sitt liv, ungdommen tar livet for gitt, i motsetning til hva deres foreldre gjør. Innledningen, //"Våre høye idealer / Vil de bare flire av:"// gir uttrykk for at motivet i diktet er ungdommenes utakknemlighet. Han skriver at de voksnes idealer vil ungdommen bare le av, men grunnet den ironiske skrivemåten til Bjørneboe tolkes temaet som det motsatte av motivet. I strofe 2 skriver han; //"Meget burde de beundre: / Dresden efterlot vi slik:".// Her skriver han ironisk om hvordan ungdommen bør "beundre" de alliertes angrep av den tyske byen Dresden. Videre i strofe 2 skriver han "//Som en tundra med fem hundre / Med fem hundre tusen lik"// som beskriver hvordan de allierte forlot byen. Når han skriver "tundra" henviser han til den ruinerte byen. "Med fem hundre tusen lik" viser han til menneskelivene som gikk tapt. Siste del av strofen, "//Meget burde de beundre: / Vår kultur er høy og rik!"// kan tolkes som ironisk. Han skriver rett ut at ungdommen burde beundre de voksnes kultur, men når man tolker det må man se på linjene ironisk, altså at de voksne ikke har noen bedre eller rikere kultur enn ungdommen.

Et annet tema er også skyldspørsmålet til andre verdenskrig. Etter andre verdenskrig har det blitt lagt mest vekt på hva tyskerne gjorde, og ikke hva de allierte gjorde. I strofe 4 viser han til hendelser (Dresden, Warszawa, Berlin, Katyn og Hiroshima) fra andre verdenskrig hvor de allierte har stått for angrepene. Dette gjorde diktet kontroversielt fordi man ikke la vekt på de alliertes handlinger under andre verdenskrig, spesielt i de årene hvor diktet ble utgitt.


 * Komposisjon**

Diktet er bygd opp av 5 strofer, hvor samtlige har 6 verselinjer. Diktet er skrevet i en tradisjonell lyrisk diktform. Strofe 2,3 og 4 følger en enderimsform; A-B-A-B-A-B. Dette er med på å bidra til at diktet får en regelmessig rytme. Strofe 1 og 5 følger en annen enderimsform; A-B-C-B-D-B. Altså kun annenhver linje rimer med hverandre.

Bjørneboe har valgt å ta med flere språklige bilder i diktet "//Om ungdommens råskap".// I strofe 2 sammenlikner han den tyske byen Dresden med en tundra. Som nevnt over er sammenlikningen et symbol på de alliertes handlinger under andre verdenskrig. Når han i strofe 2 også skriver; //"Med fem hundre tusen lik!"// prøver han å få fram et språklig bilde av krigens omfang. I strofe 4 kommer kamphandlingene mellom de allierte og tyskerne frem når han bruker byene som symboler på kamphandlingene.

Bjørneboe bruker ironi for å gjøre narr av både ungdommen og de voksne. Ungdommen, fordi de er utakknemlig for det de har. Og de voksne, fordi de lot andre verdenskrig skje."//Våre høye idealer"// brukes for å gjøre narr av foreldregenerasjonen; er de høye idealer tilstede når de utløser andre verdenskrig? Et annet eksempel hvor Bjørneboe bruker ironi for å gjøre narr av foreldregenerasjonen er "//Meget burde de beundre: / Vår kultur er høy og rik!"// - har foreldregenerasjonen en høy og rik kultur? Da kan man vise til Hitler som ønsket å utrydde "jøde-rasen".


 * Periode**

Som nevnt i innledningen blir Bjørneboe ofte karakterisert som en sosialrealistisk lyriker. Diktet //Om ungdommens råskap// kan tolkes som et realistisk dikt hvor sannhet kommer fram ved hjelp av bildebruk, sammenlikninger og ironi. Han har gjennom sine dikt blitt omtalt som ungdommens far, dette kommer fram i diktet hvor han tar ungdommens side i en diskusjon hvor det blir sagt at ungdommen er råe og brutale - han argumenterer gjennom sitt dikt for at de voksne er likedan.

I 1955 kom Bjørneboe ut med //Jonas// - en roman som inneholdt angrep på skolevesenet og likegyldighet ovenfor den enkelte elev. Romanen var omdiskutert og førte til oppstyr. Det er dette som karakteriserer Bjørneboe, romaner og dikt som var kontroversielle. Tidlig i forfatterskapet ga Bjørneboe ut diktsamlinger av tradisjonell form hvor utgangspunktet var klassiske og religiøse motiver. Etter hvert ble han mer radikal, og i 1957 ga han ut en roman, //Under en hårdere himmel,// som skildrer krigen, rettsoppgjøret og APs maktovertakelse etter andre verdenskrig. Denne romanen ble utsatt for en allmenn fordømmelse. I romanen //Den onde hyrde// setter han nok et samfunnsspørsmål under debatt. Her brukte han materiale som han hadde fått tilgang til gjennom "fengselsdebatten" til å skape ny debatt om politivold.

Det som karakteriserer en realist er at vedkommende setter problemer under debatt og ønsket å forandre samfunnet. Det er nettopp det Bjørneboe har gjort i sitt forfatterskap.


 * [|Utgivelser]**

ROMANER
 * Før hanen galer, 1952
 * Jonas, 1955
 * Under en hårdere himmel, 1957
 * Vinter i Bellapalma, 1958
 * Blåmann, 1959
 * Den onde hyrde, 1960
 * Drømmen og hjulet, 1964
 * Uten en tråd, 1966
 * Kruttårnet, 1969
 * Hertug Hans, 1970
 * Stillheten, 1973
 * Haiene, 1974

DIKT
 * Dikt, 1959
 * Ariadne, 1953
 * Den store by, 1958
 * Aske, vind og jord, 1968

SKUESPILL
 * Til lykke med dagen, 1965
 * Fugleelskerne, 1966
 * Semmelweiss, 1968
 * Amputasjon, 1970

ESSAY
 * Mitt Norge, mitt Norge, 1968
 * Vi som elsket Amerika, 1970
 * Politi og anarki, 1972

SALG TIL UTLANDET > //Stillheten 1973// > //Kruttårnet 1969// > //Frihetens øyeblikk// 1966 > //Fugleelskerne// 1966 > //Amputasjon// 1970
 * Haiene, 1974
 * Romania, USA, England, Tsjekkia, Russland
 * USA, England, Tyskland, Sverige
 * USA, England, Tyskland
 * USA, England, Tyskland, Tsjekkia, Polen, Frankrike, Latvia, Danmark
 * England, Polen
 * USA

NYTTIGE LENKER
 * Jens Bjørneboe - en psykobiografisk studie
 * NBL - Jens Bjørneboe
 * Gyldendal - Jens Bjørneboe