Johan+Borgen



//[|Johan Borgen] (1092-1979) regnes som en av 1950- og 1960-tallets mest kjente norske forfatterpersonligheter med sin store// //innsats// //i kulturlivet. I løpet av sin karriere har han hygget publikummet med romaner, noveller, kåserier i NRK radio og bokanmeldelser i Dagbladet. Johan Borgens [|Lillelord-trilogi] regnes som et av hovedverkene i etterkrigstidens norske [|prosadiktning] og i 1955 vant han kritikerprisen for Lillelord. I 1967 fikk han Nordisk Råds litteraturpris.//

**[|Bakgrunn]**
Johan Borgen ble født i Kristiania den 28. april 1902, i en velstående advokatfamilie som den yngste av fire sønner. Borgen kom fra et [|konservativt] miljø, likevel utviklet han mer [|radikale] ideer, uten å få konsekvenser hjemme. Johan Borgen beskrev barndommen sin som idyllisk, dette er synlig i verkene hans, hvor barndommen er en tapt idyll og uskyldstid.

Etter examen artium i 1920, var Johan Borgen eslet til å følge farens og brødrenes vei og bli jurist. Derimot var det andre ting som interesserte Borgen mer, og i 1922 bosatte han seg i København, hvor han tilbrakte noen år. Selv kalte han disse årene for "mørke år". I løpet av denne perioden tjente han på å skrive noveller for både danske og norske ukeblad. Det var også i denne perioden han oppdaget den danske litteraturen, som skulle bli hans livslang kjærlighet. Erfaringer knyttet til årene Borgen levde i Danmark, var hans insiprasjon til å skrive //De mørke kilder//, annet bind i trilogien om Lillelord. Selv sa han at //De mørke kilder// er bygd på "erfaringer hentet fra mitt delvis kriminelle liv". Johan Borgen hadde erfaring med dop og ble tatt for smugling i København og Paris. Til slutt ble han innlagt på psyk. klinikk på Ullevål, etter å ha prøvd det mest av narkotiske stoffer.

Novellesamlingen, //Mot mørket// var Johan Borgens første novellesamling som han debuterte med i 1925.

I 1928 fikk han jobb som journalist i Morgenbladet i Oslo. Han arbeidet under pseudonymet Mumle Gåsegg. Dette navnet tok han med seg da han i 1930 flyttet arbeideidsstedet til Dagbladet, hvor han skrev kåserisamlingen //Betraktninger og anfektelser//. Denne kåserisamlingen med ironiske og satiriske [|petitkåserier] førte til at Borgen unngikk en stund sensuren under krigen, likevel skyldes dette at tyskerne ikke forsto hva som var skrevet. Likevel i 1941 slo sensuren og Johan Borgen og Dagbladets redaktør Gunnar Larsen ble arrestert av tyskerne og sendt til [|fangeleirern Grini]. Hans opplevelser og skildringer fra dagliglivet i leiren blir fortalt i boken //Dager på Grini//.

Likevel det litterære gjennombruddet kom sent i livet, men "Noveller om kjærlighet" fra 1952 med tittelen "Elsk meg bort fra min bristende barndom" vekket anerkjennelse. Den store publikumssuksessen kom derimot ikke før "Lillelord"- trilogien (1955-57).


 * [|Psykologisk-realisme] og [|modernisme]**

I starten av 1920-årene gjør en ny generasjon med nye ideer seg gjeldende. En sterk påvirkning kommer fra psykologen [|Sigmund Freud], den psykologiske romanen blir en kulturradikal hovedsjanger i 1930-årene. I de første etterkrigsårene (1945-50) bygget litteraturen videre på den psykologisk-realistiske tradisjonen som haddde oppstått før krigen. Man la vekt på psykologi og barndommens betydning som [|Freud] var opptatt av. I tillegg var forfatterne [|radikale] politisk, noe Johan Borgen også var. Oppmerksomheten var rettet mot hva som gjorde at folk reagerte forskjellig på [|nazismen,]korterte sagt man gransket enekeltmenneskets reaksjoner. I tillegg var man opptatt av mer dristige seksuelle skildringer og bøkene var også preget av [|modernisme], knyttet jakten etter identitet og helhet. Dette ser vi i de mest leste romanene til Borgen, Lillelord-trilogien, hvor hovedpersonen er en veloppdraget vestkantgutt som utviklet en skremmende og [|nazistisk] ideologi, og til slutt tok sitt eget liv.

Etter hvert utviklet Johan Borgen en mer modernistisk og ekseprimentell form. Romanen //Jeg// (1959) tar opp spørsmål som: Hvorfor handler mennesket mot sin vilje? Hvem er jeg? Tematikken er så vidt den samme som i //Lillelord//. Likevel er det forskjell mellom de to verkene, knyttet til formen. Lillelord-trilogien har en tradisjonell realistisk form. Romanen er lett å følge, selv om det er også momenter hvor grensen mellom drømmer, fantasier og virkelighet er vanskelig å finne. Derimot i romanen //Jeg// eksperimenter Borgen med både synsvinkel og fortellerperspektiv, noe som kjennetegner modernismen.


 * //[|Lillelord] (1955)//**

//Lillelord// er den første boken i trilogien som omfatter //De mørke kilder// (1956) og //Vi har man nå// (1957). Romanen følger hovedpersonens Wilfred Sagen oppvekst i et borgerlig hjem på begynnelsen av 1900-tallet. Wilfred Sagen bor på Oslos vestkant og lever mellom borgerlige forventninger og sin egen søken etter å finne seg selv. Det er mulig å si at han lever et dobbeltliv. I hverdagen er han en flink gutt og på kveldene deltar han i kriminelle handlinger.

" (...) Fjern, fjernt visste han i dette lykkelige øyeblikk også at det var en verden utenfor - isen på Frognerkilen, gaten, skolen... og at guttene i klassen var annerledes kledt når //de// hadde selskap. Han visste at de rev ned ting og knuste ruter og fikk huller i buksene. Han visste at hjemme hos Andreas sto ingen etagérer med danserinner på, og at de spiste sild om lørdagen og at de ikke drakk vin av slepne glass. Han visste at noen av guttene kalte ham "jenta" fordi han hadde krøller og annerledes klær. Han visste at onkel Martins "maskulinum" henspilte på dette. (...)"

Disse forskjellene mellom livet hjemme og livet på skolen kan være en av grunnene til at Wilfred ikke var sikker på seg selv og sin egen identiet.

Inn i bildet kommer også sterke erotiske drifter, han inngår i et forhold til en eldre kvinne som har også vært hans fars elskerinne. Wilfreds søken etter sin egen identiet gir aldri noe resultat. Han føler at han er fanget i en labyrint og aldri finner noen vei ut. Alt dette fører til [|nevroser] og et komplisert sinsliv.

Spørsmål omkring identiet - Hvem er jeg? Hva er et jeg? Er jeg én eller mange? - var Johan Borgens standardtema. Dette temaet finner vi også i romanen //Lillelord//. På mange måter minner hovedpersonen Wilfred om [|Ibsens] //[|Peer Gynt]//, som heller ikke klarte å finne sin egen identiet. Wilfred var en gutt som levde mellom to ulike verdener. Han kjente både overklassen og samtidig visste hvordan det var å være helt nede på rangstigen. Hans søken etter identiet ser vi tydelig når Wilfred i et familieselskap sier "Og så datt´n på rompa og sklei neretter..." Denne uttalelsen var ikke forventet blant familiemedlemmer, likevel kan den tolkes at Wilfred ville se familiens reaksjon, og samtidig vise at han er et barn, en ungdom som vil finne sin egen plass i verden og å få lov til å feile noen ganger. Derfor er temaet identiet og samtidig kanskje det å bryte ut av et slags fangenskap hovedtemaer. Dette understrekes gjennom ulike symboler. Det at Lillelord er med på ulike kriminelle handlinger, og det at navnet Lillelord som betegner en bortskjemt og sorgløst unge, blir erstattet med hans ekte navn, Wilfred.

Johan Borgen bruker virkemidler som frampek, gjentakelser og ordvalg. Et av frampekene Borgen bruker er "Nå var stunden da de skulle vandre litt urolig rundt hverandre og ta hverandre åndsfraværende i øyesyn (...)". Dette frampeket forteller om at det vil komme en situasjon som er ganske ukomfortabelt for Wilfred og som han vil helst unngå. Dette kan forstås ved at forfatteren valgte å bruke ord som "vandre litt urolig" og "åndsfraværende". Et annet frampek kan være brosjen til tante Klara. Den tolkes som en hemmelighet tante Klara har, dette kan være en sammenligning med hemmligheten til Wilfred.

Gjentakelser er et annet virkemiddel Borgen tar i bruk. Ord som "Han visste", "fjernt" og "han hadde" blir gjentatt flere ganger for å understreke meningen eller budskapet som skulle komme frem.

Et annet virkemiddel er ordvalg. Romanen forteller om to ulike sosiale klasser. Dermed har Borgen tilpasset språket til den riktige klassen. Et eksempel kan være hvordan familien til Wilfred ordlyder seg "Ja, værsågod, alle sammen!" eller "Men kjære barn, at du aldri blir trett av å se på den brosjen...". Denne type ordvalg blir sett på som høflig og egnet for borgerskapet. Som kontrast og for å understreke forskjeller mellom overklassen og underklassen bruker Borgen en annen type ordvalg for underklassen. Et eksempel er uttalelsen til Wilfred som ikke var forventet hos borgerskapet "Og så datt´n på rompa og sklei neretter...".

**[|Verker]**

 * ROMANER **
 * //Når alt kommer til alt, 1934 //
 * //Lille dommedag (under pseydonymet Jørgen Hattemaker), 1935 //
 * //Ingen sommer, 1944 //
 * //Kjrærlighetsstien, 1946 //
 * //Jenny og påfuglen, 1949 //
 * //Lillelord, 1955 //
 * //De mørke kilder, 1956 //
 * //Vi har ham nå, 1957 //
 * //Jeg, 1959 //
 * //Sorry boy (under pseudonymet Ola Ullern), 1961 //
 * //Blåtind, 1964 //
 * //Den røde tåken, 1967 //
 * //Min arm, min tarm, 1972 //
 * //Den store havfrue, 1973 //
 * //Eksempler, 1974 //


 * NOVELLER**
 * //Mot mørket, 1925 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Barnesinn, 1937 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Hvetebrødsdager, 1948 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Noveller om kjærlighet, 1952 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Natt og dag, 1954 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Nye noveller, 1965 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Trær alene i skogen, 1969 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Lykke til!, 1974 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">I dette rom, 1975 //


 * SKUESPILL**
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kontorchef Lie, 1936 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Høit var du elsket, 1937 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Mens vi venter, 1938 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Andersens, 1940 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Akvariet, 1947 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Vikinger, 1949 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Eventyr, 1949 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Frigjøringsdag, 1963 //


 * ESSAYS, KÅSERIER M.M.**
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Betraktninger og anfektelser (under pseudonymet Mumle Gåsegg), 1932 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Seksti Mumle Gåsegg, 1936 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Det nytter (under pseudonymet Helge Lind), 1943 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Nordahl Grieg, 1945 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Dager på Grini, 1945 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Far, mor og oss (under pseudonymet Mumle Gåsegg), 1945 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Reidar Aulie, 1946 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Danmark dejligst – ?, 1959 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Innbilningens verden, 1961 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Barndommens rike, 1965 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Ord gjennom år, 1966 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Bagateller, 1967 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Alltid på en søndag – Seksti Søndagsposter, 1968 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Mitt hundeliv, 1971 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Notater fra hverdagen, 1975 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Borgen om bøker, 2 bd., 1977 //
 * //<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Fire foredrag, rammet inn av Annemarta Borgen, posthumt 1984 //

__**<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif;">Kilder **__


 * Bjerck Hagen, E. (2013, 08 05). //Store norske leksikon// . Hentet 11 22, 2014 fra https://snl.no/Johan_Borgen
 * Damm, C. (u.d.). Hentet 11 22, 2014 fra http://spenn3.cappelendamm.no/c374133/artikkel/vis.html?tid=447920&within_tid=447917
 * Gyldendal. (u.d.). Hentet 11 22, 2013 fra http://www.gyldendal.no/Forfattere/Borgen-Johan
 * Ringnes, H. (u.d.). //Norsk biografisk leksikon//. Hentet 11 22, 2014 fra https://nbl.snl.no/Johan_Borgen
 * (u.d.). Hentet fra http://www.klio.no/bilder/6698_Lillelord_la.jpg (bilde)
 * (u.d.). Hentet fra http://books.google.com/books?id=xj4RAQAAMAAJ&printsec=frontcover&img=1&zoom=1&imgtk=AFLRE7093DI0Uk0qlwU44pgLPPFUitjSKZIPhl9oH_O9SPPmM-rBbES3mOFysyzRdppUASA88fg6Mv-hd3vxgDPFEJGR5HJv7JcRoM_35HZ2kQoMu1K1JzI (bilde)