Sigrid+Undset

=Sigrid Undset=

Sigrid Undset er internasjonalt Norges mest kjente kvinnelige forfatter. Hun ble født i 1882 og døde i 1949. Som 46-åring fikk hun tildelt Nobelprisen i Litteratur for sine markante beskrivelser av middelalderen i Norden. Trilogien om [|Kristin Lavransdatter] som ble utgitt i 1922 er hennes mest kjente verk og handler om det å leve i 1300-tallets Norge.

Sigrid Undset ble født i Kalundborg i Danmark, men vokste opp i Kristiania, som i dag er Oslo. Hun hadde dansk mor og norsk far. Faren var en kjent arkeolog som het Ingvald Undset. Kanskje Sigrids verk er inspirert av noen av gjenstandene fra funnene hans? Sigrid var bare 11 år da faren døde etter lengre tids sykdom.Moren hennes, Anna Maria Charlotte Gyth var dansk. I 1884 flyttet hun og familien til Kristiania, der de bodde på flere ulike adresser ved Stensparken, men Lyder Sagens gate 10 bodde de lengst, mye på grunn av Hennes søstere ble født i denne gata, Ragnhild og Signe.
 * Barndom og ungdomsår **

Farens død skyltes trolig multippel sklerose. Hun leste og tilbrakte mye av sin tid med han før han døde. Lesingen gjorde at hun fikk opp interessen for norrøn litteratur, vikinger og middelaldereren. Som resultat skrev hun i 1939 en selvbiografisk roman som //het [|Elleve år].// Denne romanen handlet om hennes liv fra tidlig barndom til farens død.

Sigrid hadde forfatteryrke ved siden av kontorjobben. Drømmen av å være forfatter på heltid måtte vente. Tre år etter debutromanen //Fru Marta Oulie//, som kom ut i 1907, kunne hun endelig sette drømmen til realitet. Hun fikk stipend og reiste til Roma hvor hun der levde i et kunstner miljø. Der traff hun maleren Anders Svarstad, og de forelsket seg. Hun var 27 år gammel, og han 40. Deres forhold ble holdt skjult da de vendte tilbake til Kristiania. Begge hadde et stort ønske om å være sammen, så i 1912 giftet de seg i det norske konsulatet i Antwerpen.
 * Forfatter på som yrke **

Sigrid, som mange andre i Norden, valgte å stå imot Nazismen og Hitler. Hun jobbet også for å forbedre jødens skjebne, på grunn av dette måtte hun flykte fra Norge etter invasjonsdagene i 1940. Hun kom seg til Sverige og deretter til USA, hvor hun forsvarte de allierte og Norge i en rekke artikler og foredrag om et fritt Norge. Altså var hun en slags motstandskvinne i et annet land. Etter krigen vende hun tilbake til Norge, hjem til Bjerkebæk ved Lillehammer.
 * Nazisme, patriotisme og flukten til USA**

**Sigrid Undset og Katolisismen**

Ifølge Sigrid Undset selv mente hun at den moderne livsstilen folk hadde på den tiden var svært villedende. Hun mente at samfunnet var for spredt og det måtte ledes inn i en ensrettet linje med et mål av gangen. Derfor kom hun over løsningen i den katolske tro om at gud var absolutt og objektiv sannhet. Det katolske livssynet kom til å prege romanene om Kristin Lavransdatter og andre av hennes verker.

Tankene rundt Romanene er mange innenfor det realistiske spekteret; noen mener de kan ses på som nyrealistiske, andre mener de er kristen-realistiske og noen andre mener de realistiske, men med melodramatiske overtoner.
 * Hva hadde Sigrids verk å si for henne som realist? **

// [|Kransen] // er første bind av trilogien om Kristin Lavransdatter. Den ble utgitt i 1920 og er blitt lest som Norges fineste kjærlighetsroman. Vi følger her Kristin Lavransdatter fra fødsel til bryllup. Kristin går i mot valget til faren om mannen han har valgt, Simon Darre, og heller går sin egen vei til ekteskap med den vakre ridderen Erlend. Kristen og Erlends kjærlighetsforhold beskrives som en elskov som bryter alle grenser. Fordi hun trosser farens valg om avtalt giftemål med nabogårdens sønnen og heller vil ha Erlend som ektemann. Hun kommer derfor i konflikt med familien sin, Simon Darre sin familie og kirken selv grunnet at Erlend allerde er gift.Dette er et prakt eksempel på etisk realisme.
 * // Kransen //**** (1920) **

At dette er etisk realisme ser man fordi i motsetning til realismen som satte hovedvekt på vekt på samfunnskritikk, satte etisk realisme, eller [|nyrealisme], vekten på enkeltindividets moralske preg. I og med at hun krysser farens valg, går sin egen og kommer i konflikter setter dette et moralsk preg på Kristin som følger henne gjennom livet, konflikten mellom henne og kriken er kanskje det tydeligste.



I //Kransen// skildres det ned til minste detalj, noe som gir et veldig godt inntrykk av hvordan livet i 1300-tallets Norge var.
 * Miljø //i Kransen// **

Et viktig tema i //Kransen// er kjærlighet. Dette ser man gjennom hele utdraget, men det er ikke bare kjærligheten til det motsatte kjønn som er et sentralt tema, også spiller kjærligheten til Gud og familien en viktig rolle.
 * Tema **

Språket i //Kransen// kan være litt tungt, men stort sett går det greit å lese. Noen setninger og ord må man lese på nytt for å forstå hva hun mente.
 * Språk **

Hun bruker mange språklige virkemidler, hun beskriver også miljøskildringene, følelsene, personene og stemningen på en levende og fantastisk måte.

I //Kransen// blir det brukt en del virkemidler som knytter seg opp mot middelalderen for eksempel symboler og beskrivelser av omgivelsene som rommene hun er i og i naturen. Et eksempel på dette er: "Fremme nær alteret bøide faren kne og Kristin knelte ved hans side. Hun begynte å kunne sjelne i mø rket - det glitret av gull og sølv på alteret inne mellom søylene, men på det fremme foran dem strålte lysene som stod og brente på forgylte kjertestikker, og der strålte det av de hellige kar og av den store, prektige tavle bakom. " Her ser vi også at hun bruker kraftige ord som "stråler" og "prektige". Dette gjør at //Kransen// får en helt annen dybde.
 * Virkemidler **

Når det gjelder fortellerteknikken bruker hun en slags allvitende synsvinkel. Hun lar oss få vite noe om hva Kristin tenker, men ikke alt. Hun skriver i nyrealismen og i denne perioden kunne folk ta egne valg og velge sin skjebne, Kristin og Undset gjorde dette, noe som ikke var lov i naturalismen.
 * Fortellerteknikk**

**Utgivelser** 1907: Fru Marta Oulie (roman) 1908: Den lykkelige alder (noveller) 1909: Fortællingen om Viga-Ljot og Vigdis (roman) 1910: Ungdom (lyrikk) 1911: Jenny (roman) 1912: Fattige skjebner (noveller) 1914: Våren (roman) 1915: Fortællinger om kong Artur og ridderne av det runde bord. (historie) 1917: Splinten av troldspeilet (roman) 1917: Tre søstre (essays) 1918: De klonge jomfruer (noveller) 1919: Et kvindesynspunkt (essays) 1920-1922: Kristin Lavransdatter (romantrilogi) «Kransen» (1920), «Husfrue» (1921), og «Korset» (1922) 1921: Vårskyer 1925: Sankt Halvards liv, død og jærtegn <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1925: Olav Audunssøn i Hestviken (roman) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1927: Olav Audunssøn og hans barn (roman) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1927: Katolsk propaganda (essays) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1929: Gymnadenia (romaner) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1929: Etapper (essays) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1930: Den brændene busk (roman) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1930: Hellig Olav, Norges konge (essays) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1932: Ida Elisabeth (roman) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1933: Etapper. Ny række (essays) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1933: To europeiske helgener <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1934: Elleve aar (selvbiografisk roman) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1936: Den trofaste hustru (roman) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1937: Norske helgener (historie) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1938: Selvportretter og landskapsbileder (historie) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1939: Madame Dorthea (roman) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1939: Klosterliv – På pilegrimsferd – Sognekirken («Norsk kulturhistorie II») <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1942: Sigrud and his brave companions. A tale of medieval Norway. (barnebok) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1945: Tilbake til fremtiden (memoarer) (engelsk utgave kom i 1942) <span style="background-color: #ffffff; color: #333333; font-family: Verdana,Tahoma,Helvetica,Verdana,sans-serif; font-size: 12px;">1947: Lykkelige dager (memoarer) (engelsk utgave kom i 1942)

Dahl, BH., Engelstad, A., Engelstad, I., Halvorsen, EB., Jemterud, I., ... Zandjani, C. (2009). //Grip teksten.// Aschehoug.
 * Kilder og nyttige lenker:**

[] [|maseguri.blogg.no] [|www.daria.no] [] [] [] []

Forklaring på hvorfor Sigrid Undset er på 500 kr seddelen []

NRK lagde dette innslaget om //Kransen// [|NRK ippslag om Kransen av Sigrid Undset]