Jo+Nesbø

https://www.youtube.com/watch?v=wfKRb4fiVPk ( Di derre jenter som kommer jenter som går)
 *  Jo Nesbø’s en suksess historie **

Jo Nesbø ble født i 1960 i Oslo, men vokste opp i Molde. Faren hans jobbet som disponent, mens moren var bibliotekar. Man kan på mange måter si Jo Nesbøs karriererettning ble staket ut for han i det han ble født. Da han var yngere spilte han fotball for Molde. Han er utdannet siviløkonom fra Norges Handelshøgskole, men er mest kjent nasjonalt som musiker og samtidsforfatter. Litterært sett er Nesbø anerkjent som en av Norges mest suksessrike krimforfattere, han har alikevel opp gjennom sin forfatter karriere vært innom flere forskjellige literære sjangere. Bøkene han s er solgt i over 15 millioner eksemplarer på verdensbasis, og det er på bakgrunn av dette at han vant Peer Gynt prisen i 2013.

Han debuterte som var forfatter med kriminalromanen //Flaggermusmannen// i 1997. Dette ble starten på suksess karakteren Harry Hole. Jo Nesbø var alikevel kjent før dette, han slapp albumet Jenter med bandet sitt di derre i 1993 som ble godt motatt både nasjonalt og i resten av Norden. Samtidig som han starter sang og forfatter karrieren jobbet Jo Nesbø som finansanalytiker og opsjonsmegler. Dette beviser hvilket enormt multitalent Jo Nesbø faktisk er. Nesbø har en enormt velutviklet analytisk evne, dette kommer veldig tydelig frem i romanene og novellene hans. Nesbø har evne til å både skrive metaforisk, samtidig som innholdet er lett forståelig for den som leser litteraturen hans. Han er allikevel best kjent for alltid å få frem noe uventet som leseren aldri hadde forventet. Dette skaper en enorm spenning og er en av grunnen til at Nesbø er blitt så populær. I Penelope og Elinor som er Novellen jeg skal snakke om presenterer han et veldig dypt tema; hvor er jeg på vei og hvem elsker jeg?


 * Penelope og Elinor **

//Penelope og Elinor //er en del av en større novellesamling, som heter //Karusellmusikk//. Flere av novellene i //Karusellmusikk// er et sted der ut på jakt etter opplevelser og reiser. Man kan se dette som en parallell til sirkusartister. Novellesamlingen kom først i 2001, og er Jo Nesbøs første og eneste novellesamling. Til respons til dette utga Jo Nesbø ut et musikkalbum med en sang per novelle. Musikken og novellene fyller hverandre ut, og er et uttrykk for Nesbøs kreative allsidighet. Novellen kan bli sett på som en moderne samtidstekst, dette er fordi handlingen utspiller seg i dagens samfunn. Likevel er temaer som utroskap og søken etter tilhørighet til samme tid eksistensielle, og novellen blir med det også noe tidløs. Teksten fortelles i 1.person og gir leseren nærmere mulighet til å identifisere seg med jeg-personens situasjon. I //Penelope og Elinor// møter vi en mann som reiser nordover i jobbsammenheng. Hjemme har kone, mens i Molde har han en en elskerinne som venter på han. På veien tar han alltid den samme omveien, og stopper ved en dyp og langstrakt fjord, der en bro har erstattet fergen M/S Hitra:

//«Bilferga var der fortsatt (...) Også i dag steg det røyk fra skorsteinen, en tynn, gjennomsiktig spiral av hvitt. Av og til lurer jeg på om det er derfor jeg kjører omveien og stopper akkurat her - for å se om det fortsatt ryker. // //Jeg så på klokka igjen. Jeg hadde lyst til å komme fram før midnatt. Få meg en Cognac, fortelle henne hva som ikke hadde skjedd siden sist, høre på hennes obligatoriske, men beroligende, løgner og så krype opp i senga hennes. Første kundebesøk i morgen var først klokka elleve. Jeg hadde dårlig samvittighet allerede.» // Senere leser vi historien om den tidligere kapteinen på M/S Hitra, Jonasen; samt hans to kvinner: kona Penelope og den yngre elskerinnen Elinor, som befant seg på den andre siden av fjorden. Historien blir fortalt gjennom en ungdom som jeg-personen kommer i snakk med. Tilsynelatende har hovedpersonen stor interesse for den tidligere kapteinens skjebne:

//«Kanskje hun visste det,» sa jeg. «Kanskje hun bare avfant seg med det.» //

//«Ka ho skulle det førr?» //

//Jeg trakk på skuldrene. //

//<span style="color: #404040; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">«Kanskje Jonasen var glad i dem begge. Hvis ikke, hadde han vel gått fra den ene?» //

<span style="color: #404040; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">//Gutten svarte ikke. Det slo meg ikke da at dette var en merkelig samtale.//

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Det ender slik det måtte med Jonasen: kona Penelope finner ut at han har satt unge på Elinor, og en bro erstatter ferga hans. Gutten forteller at Jonasen ender opp med å leve i M/S Hitra, derav røyken som man ser fra skorsteinen. Det kommer videre frem at barnet som elskerinnen fikk ble navngitt Jan Odyssevs Jonasen, etter faren. Her går det nok opp for jeg-personen at han har snakket med Kaptein Jonasens uekte sønn.


 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt; line-height: 1.5;">Hva skal formidles i Novellen? **

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">For å nøste noen tråder, så er det først relevant å se allusjonen til Odysseen. Den greske fortellingen som omhandler Odyssevs’ hjemreise fra Troja, etter å ha kjempet 10 år for å befri den skjønne Helena. Hjemme satt Odyssevs’ kone Penelope ventende på han. Det hele faller på plass når man vet at Elinor kommer av navnet «Helena» (som Odyssevs kjempet for å befri). Kaptein Jonasen fungerer som Odyssevs, som kommer frem gjennom sønnens navn; Jan Odyssevs Jonasen. Det som derimot skiller de to historiene, er at Odyssevs klarte å komme tilbake til sin elskede Penelope, men Jonasen han elsket dem begge – og vi fikk høre hvordan dét gikk..

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">I førsteperson tidlig i novellen skriver Nesbø:

//<span style="color: #404040; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">«Røyken fylte bilkupéen, men jeg visste at hvis jeg rullet ned bilruta ville jeg høre måkeskrikene.» //

//<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Jeg-personen ser til slutt sammenhengen med sin egen reise, og s iste setning i novellen lyder: //

//<span style="color: #404040; font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">«Jeg skrudde opp radioen, men selv med nedrullede vinduer kunne jeg høre de kalde måkeskrikene.» //

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Fortellingen om Jonasens skjebne sveivet ned vinduene til hovedpersonen. Han ble usikker; Hvor er «hjem», og tør jeg søke dit? Hvem elsker jeg? Jeg-personen tenker på sin kone, også på sin elskerinne. Kanskje er det akkurat dette som er reisenes natur, å lengte dit du ikke er. Rastløsheten kjennetegner jo litt det moderne mennesket. Friheten er så stor og valgmulighetene så mange at det blir frustrerende bare å kunne være på ett sted av gangen. Vi blir frustrerte av alt vi ikke får gjort. Det er i dag ikke mulig å elske to personer. Jo Nesbø har selv uttalt at //«Alle har noe de lever for. Noe som kan tas fra dem.»//; i //Penelope og Elinor// fordufter livsløgnen som dugg for solen.

<span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;"> **Utmerkelses**


 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Rivertonprisen 1997, for Flaggermusmannen
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Glassnøkkelen 1998, for Flaggermusmannen
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Bokhandlerprisen 2000, for Rødstrupe
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Mads Wiel Nygaards legat 2002
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Tidenes beste norske krimroman, kåring i Nitimen 2004, for Rødstrupe
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Bokhandlerprisen 2007, for Snømannen
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Den norske leserprisen 2007, for Snømannen
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Den norske leserprisen 2008, for Hodejegerne
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Palle Rosenkrantz-prisen 2009, for Panserhjerte
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Årets Peer Gynt, 2013

>
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Bibliografi **
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Flaggermusmannen – kriminalroman, (1997)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Kakerlakkene – kriminalroman (1998)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Stemmer fra Balkan / Atten dager i mai (med Espen Søbye) – dokumentar (1999)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Rødstrupe – kriminalroman (2000)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Karusellmusikk – noveller (2001)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Sorgenfri – kriminalroman (2002)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Marekors – kriminalroman (2003)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Frelseren – kriminalroman (2005)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Snømannen – kriminalroman (2007)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Doktor Proktors prompepulver – barnebok (2007)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Det hvite hotellet – kortroman (2007)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Hodejegerne – kriminalroman (2008)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Doktor Proktors tidsbadekar – barnebok (2008)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Panserhjerte – kriminalroman (2009)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Doktor Proktor og verdens undergang. Kanskje – barnebok (2010)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Gjenferd – kriminalroman (2011)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Doktor Proktor og det store gullrøveriet – barnebok (2012)
 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Politi – kriminalroman (2013)


 * <span style="font-family: 'Times New Roman',serif; font-size: 12pt;">Kilder **

Jo Nesbøs hjemmeside <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">Store norske leksikon, utdypende biografi om Jo Nesbø <span style="font-family: Arial,sans-serif; font-size: 10pt;">[|Aschehoug, forfattere]