Vg3+Realismen

Realismen
Realismen er en epoke innen litteraturhistorien, som blomstret opp etter den poltiske realismen i 1875, og varte utover 1890. Dette var en reaksjon på romantikken.

1800-tallet var et århundre preget av endring. I denne tiden utvikler også det vi kaller det moderne samfunnet. I et moderne samfunn er mennesket og fornuften i sentrum. Arven fra [|opplysningstida], humanismen, fremmet individets frihet og selvstendighet. I selvstendighetens ånd ble mange av Europas stater samlet eller demokratisert. Naturvitenskap påvirket også i stor grad samfunnsutviklingen. Av tenkere og vitenskapsmenn med stor innvirkning på realismen kan nevnes: Francois Voltaire, Immanuel Kant , [|Charles Darwin] , [|John Stuart Mill] og [|Auguste Comte]. Nye teknologier ble utviklet, og [|industrialiseringen] skjøt fart i Europa, i første omgang i England og Frankrike, men etter 1850, også i Norge. Naturvitenskapens triumf problematiserte eksistensen av en høyere makt. Man mistet troen på Gud og Skaperverket; samfunnet gjennomgår en [|sekularisering]. Vitenskapen setter spørsmål ved vedtatte sannheter. Det utvikles en samfunnskritisk kultur. 1800-tallet var den moderne samfunnets århundre, og i denne tiden får også moderne litteratur sitt gjennombrudd. Den moderne litteraturen viser seg i to retninger; den tradisjonelle, med realismen og [|naturalismen], og den modernistiske og mer eksperimentelle, med [|nyromantikken].
 * Begynnelsen**

Mange betrakter den danske litteraturviteren [|Georg Brandes] forelesning «Hovedstrømninger i det 19ende Aarhunredes Litteratur» fra 1871 som innledningen til realismen. Han kritiserte den samtidige litteraturen, og ønsker en mer samfunnskritisk skrivning i takt med utviklingen i resten av Europa. Han uttaler: «Det, at en litteratur i vore dage lever, viser sig i, at den sætter problemer under debat». Forelesningen får følger også i norsk kulturliv. En foregangskvinne innen samfunnskritisk diktning er <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Camilla Collett], som allerede i 1854-55 utga romanen «<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Amtmandens Døtre] », som kritiserte det arrangerte ekteskapet. Likevel regner mange dramaet «En Fallitt» (1875)av <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Bjørnstjerne Bjørnson], som det første signalet på et omslag i norsk litteratur. Få år senere kom <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Henrik Ibsen] med «<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Samfundets Støtter] » (1877) og «<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Et Dukkehjem] » (1879).
 * Norsk gjennombrudd**

<span style="line-height: 1.5em; margin-bottom: 0.5em; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.4em;">Realistene ønsket å skrive <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|tendensromaner] ; de ville komme med et synspunkt i samfunnsdebatten. Tematikken er gjerne konflikten mellom individ og samfunn. Mennesket vil realisere seg, men møter stengsler i form av ektefelle, kirke, skoleverk eller sosial tilhørighet. Samfunnet hindrer menneskets frihet, og det er dette realistene kritiserer. Eksempel på denne konflikten finner vi blant annet i en replikk av Nora i «<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Et Dukkehjem] ». Hun vil ut i verden for å «komme etter hvem som har rett, samfunnet eller jeg». Realistene kritiserer <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|institusjoner] som familien, ekteskapet, arbeidslivet og forholdet mellom kjønn, generasjoner og klasser. <span style="line-height: 1.5em; margin-bottom: 0.5em; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.4em;">Realistene tror at mennesket kan realisere seg selv ved å bryte samfunnets normer. De trodde mennesket kunne forme sitt eget liv og gjøre de rette valgene. Dette samsvarer med<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|eksistensialismen] og <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|liberalismen], som var de rådende filosofiene i tida. Dette er et svært positivt menneskesyn. Realistene hadde fremtidstro, og ønsket å endre samfunnet til det bedre med sin litteratur. Kunsten hadde et mål. <span style="line-height: 1.5em; margin-bottom: 0.5em; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.4em;">Fordi de færreste i 1800-tallets samfunn hadde valgmulighetene til å bryte ut av samfunnsordningene, hentes gjerne hovedpersonene fra det stadig voksende <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|borgerskapet]. Ofte var de kvinner. De var undertrykte, men hadde et valgalternativ og lærte å bruke det. <span style="line-height: 1.5em; margin-bottom: 0.5em; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.4em;">Enhver samfunnskritikk ønsker å formidle en sannhet. Realistene ønsket å beskrive en virkelighet som fremstod mest mulig sann og troverdig. Derfor er realismen gjennomsyret av den objektive fornuften. <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Romanen] og <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|dramaet] ble de fremste uttrykksformene, ettersom disse var mer <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|prosabasert] og gav rom for objektivitet. I realismen var målet en objektiv forteller. Synsvinkelen var scenistisk og refererende, men med begrenset innsyn i fortellingens personer gjennom blant annet bruk av replikker. Andre språklige kjennetegn er at handlingen foregår<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|kronologisk] og over en kort tidsperiode, slik at det for leseren vil oppfattes som nærmere egen virkelighet. Språket er lett og direkte, uten romantiske utmalninger. <span style="line-height: 1.5em; margin-bottom: 0.5em; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.4em;">For å gi inntrykk av å formidle virkeligheten, skrev realistene om troverdige personer i samtida. De beskrives ofte med særpreg, som gjør dem til sannsynlige individer. Likevel ønsket realistene å rette kritikken mot større samfunnsgrupper, ikke enkeltpersoner. Derfor ga de karakterene sine egenskaper som gjorde dem til representanter for en gruppe. Prester beskrives som hyklerske, lærere som autoritære og dumme. En slik «grunn» beskrivelse av karakterer, betegnes som «typer». <span style="line-height: 1.5em; margin-bottom: 0.5em; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.4em;">Ved å stille typene sammen på en bestemt måte, skapte forfatteren sympati eller antipati hos leseren. Leseren ledes på til en oppfatning av hva som er rett og galt. På dette viset makter realistiske kunstnere det paradoksale å komme med objektiv samfunnskritikk.
 * <span style="line-height: 1.5em; margin-bottom: 0.5em; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.4em;">Hovedtrekk **


 * Kjente norske forfattere**
 * <span style="line-height: 1.5em; list-style-type: square; margin-bottom: 0px; margin-left: 1.5em; margin-right: 0px; margin-top: 0.3em; padding: 0px;"><span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Bjørnstjerne Bjørnson] kritiserte forretningsførsel og sa at de som jukset på jobben, lett gjorde det hjemme også. Han tok også opp temaet uhederlig journalistikk i verket //Redaktøren//. Han skrev også om å være i sannhet i en tale i studentersamfunnet i 1877. Bjørnson har også skrevet novellesamlingen //Småstykker// som blant annet inneholder novellen «Faderen». <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Henrik Ibsen] tok stadig opp menns undertrykkelse av kvinner og hvordan kvinner ble umyndiggjort i samfunnet såvel som i eget hjem. Ibsen er kjent for verker som //<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Et Dukkehjem] //, //<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Peer Gynt] //, //<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Hedda Gabler] //, //<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Byggmester Solness] //, //<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Gengangere] //, //<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Brand] // og //<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Vildanden] //. Ibsen var en av Brandes største tilhengere, og da han ble beskyldt for ikke å løse problemene i verkene sine, svarte han ganske enkelt at hans oppgave kun var å spørre.
 * <span style="line-height: 1.5em; list-style-type: square; margin-bottom: 0px; margin-left: 1.5em; margin-right: 0px; margin-top: 0.3em; padding: 0px;"><span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Alexander L. Kielland] skrev blant annet novellen «<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Karen] », som handler om krojenta Karen som blir forført av en postmann og tror at hun er hele verden for ham. Karen ender opp med å begå selvmord når hun hører hvordan det hele henger sammen. Kielland skrev også romanen<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Gift] som handler om lille Marius som sliter på skolen. Denne boken er en sterk kritikk av skolesystemet.
 * <span style="line-height: 1.5em; list-style-type: square; margin-bottom: 0px; margin-left: 1.5em; margin-right: 0px; margin-top: 0.3em; padding: 0px;"><span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Jonas Lie] (1833-1908) Han var embetsmannsønn, og oppvokst i Hokksund. Flyttet senere til Tromsø og bodde der noen år. Han var student på Heltbergs Studentfabrikk. Under oppholdet der fikk han et nært vennskap til Bjørnstjerne Bjørnson. Han tok juridisk embetsmanneksamen. Skrev dikt og var bladutgiver. Giftet seg med sin kusine Thomasine. Et av hans kjente verk var «<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Familien på Gilje] ».
 * <span style="line-height: 1.5em; list-style-type: square; margin-bottom: 0px; margin-left: 1.5em; margin-right: 0px; margin-top: 0.3em; padding: 0px;"><span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Amalie Skram] (1846-1905) har blant annet skrevet novellen «<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Karens Jul] », som tar opp flere viktige temaer som for eksempel hvor grusomt fattigdom kan være, og hvor likegyldig samfunnet er til fattige. Hun skrev først og fremst <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|naturalistisk], og hun kommer ikke med noen løsning på fattigdomsproblemet, hun bare retter søkelyset mot alt det fæle som skjer rundt oss.

Faderen - Bjørnstjerne Bjørnson Ballstemning - Alexander Kielland Gjengangere - Henrik Ibsen Karens Jul - Amalie Skram
 * Verker vi har arbeidet med:**

media type="youtube" key="EcNxjXS5XVA" height="349" width="425"